Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának 
Jelentése
az OBH 6118/2005. számú ügyben

Előadó: dr. Kisfaludi Nóra

Az eljárás megindulása
A panaszos azt sérelmezte, hogy a kápolnai jegyző a szomszédja ellen többször is kezdeményezett birtokvédelmi ügyében érdemi intézkedést nem foganatosított, és az esetleges intézkedéseiről sem adott számára megfelelő tájékoztatást. 
Előadta, hogy a szomszédja állattenyésztéssel foglalkozik és ezért nagy mennyiségű takarmányt, szalmát tárol a kertjében. Az azonban az ő kertjébe is átkerülve ott is rendetlenséget okoz. Az állattartásból származó alom nyáron nagy bűzt okoz, elszaporodtak a legyek és a patkányok. 2003-ban és 2004-ben is kérte a jegyzőtől, hogy birtokvédelmi eljárás keretében járjon el, és helyszíni ellenőrzést ugyan végeztek, de annak eredményéről őt nem értesítették. 
A tulajdonhoz, a jogorvoslathoz, és a tisztességes eljáráshoz való - Alkotmányban deklarált - jogok sérelmének gyanúja miatt vizsgálatot indítottam és Kápolna Község Önkormányzatának jegyzőjétől kértem tájékoztatást.

A megállapított tényállás
A jegyző által megküldött iratok és a tájékoztatása alapján megállapítottam, hogy a panaszos először 2003. július 21-én tett panaszt a szomszéd állattartásához kapcsolódó kellemetlen tényezők miatt. A helyszíni szemlén megállapították, hogy az udvaron nagy mennyiségű trágya található, ezért az ügybe bevonták a közegészségügyi hatóságot is. Az ÁNTSZ – mint szakhatóság – felhívta a jegyzőt, hogy kötelezze a szomszédot az állattartásból származó alom megfelelő időközönkénti elszállítására, és arra, hogy az ingatlanon belül az állattartó épületek és azok környékén a légyirtásról, valamint a rágcsálóirtásról folyamatosan gondoskodjon.
A jegyző 2003. szeptemberében levélben hívta fel a szomszéd figyelmét a trágya elszállításának szükségességére, a légy- és rágcsálóirtásra, illetve, hogy házát és környékét a jó gazda gondoskodásával tartsa rendben és mindezek végrehajtására határidőt szabott, és ezekről a panaszost is írásban tájékoztatta.
2004. januárjában a jegyző környezettanulmányt készített az érintett ingatlanokon ellenőrizve, hogy történt-e változás. A panaszos 2004. augusztus 12-én ismételten kérelemmel fordult a jegyzőhöz, hogy ügyében járjon el, mert előző kérelméhez képest még semmi érdemi intézkedés nem történt.
A panaszos 2004. novemberében, majd 2005. januárjában a Heves Megyei Közigazgatási Hivatalhoz nyújtotta be kérelmét, ahonnan mindkét alkalommal továbbították a panaszát a jegyzőnek azzal, hogy a birtokvédelmi ügyben az eljárást folytassa le, hozzon határozatot és az ügyben eddig történtekről mind a panaszost, mind a közigazgatási hivatalt tájékoztassa.
A jegyző 2005. elején négy alkalommal végzett helyszíni szemlét a tényállás tisztázása érdekében, de erről a panaszost és a közigazgatási hivatalt nem tájékoztatta, ezért a hivatal 2005. februárjában ismét felszólította az eljárás lefolytatására, és a szükséges tájékoztatás megtételére.
Erre 2005. február 21-én a jegyző ismételten felszólította a szomszédot, hogy a korábban küldött figyelmeztető levelében foglaltaknak tegyen eleget és ennek végrehajtására új határidőt szabott.
A közigazgatási hivatal 2005. márciusában és áprilisában felhívta a jegyző figyelmét, hogy az ügyben már kétszer is küldött felszólító levelet, amelyben az ingatlan tulajdonosát kötelezte, de az nem pótolja a jogszabályban meghatározott alakszerű határozatot. Tájékoztatta a jegyzőt, hogy jogokról és kötelezettségekről határozatban kell rendelkeznie, ezért kéri, hogy a felhívásnak megfelelően a jogszabályokat betartva járjon el.
A jegyző ezt követően még két alkalommal végzett helyszíni ellenőrzést, de az eljárás során nem hozott határozatot.

Az érintett alkotmányos jogok
1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.
57. § (5) A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot - a jogviták ésszerű időn belüli elbírálásának érdekében, azzal arányosan - a jelenlévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja.

Az ügy jogszabályi háttere
1959. évi IV. törvény a Polgári Törvénykönyvről (Ptk.)
191. § (1) Akit birtokától megfosztanak vagy birtoklásában zavarnak, a jegyzőtől egy éven belül kérheti az eredeti birtokállapot helyreállítását vagy a zavarás megszüntetését. (3) A jegyző az eredeti birtokállapotot helyreállítja, és a birtoksértőt e magatartásától eltiltja, kivéve ha nyilvánvaló, hogy az, aki birtokvédelemért folyamodott, nem jogosult a birtoklásra, illetőleg birtoklásának megzavarását tűrni volt köteles…(4) A jegyző határozata ellen államigazgatási úton jogorvoslatnak helye nincs;…
192. § (1) Az a fél, aki a jegyző határozatát sérelmesnek tartja, a határozat kézbesítésétől számított tizenöt napon belül a bíróságtól kérheti a határozat megváltoztatását. 

1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól (Áe.)
15. § (1) Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül – kiskorú ügyfél esetében soron kívül, de legkésőbb tizenöt napon belül – kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg.
42. § (1) A közigazgatási szerv mind az ügy érdemében, mind az eljárás során eldöntendő kérdésekben határozatot hoz.

A vizsgálat megállapításai
A vizsgálat alapján megállapítottam, hogy a panaszos több alkalommal fordult a jegyzőhöz és a közigazgatási hivatalhoz egyaránt birtokvédelmi kérelmével. A közigazgatási hivatal többször egyértelműen felszólította a jegyzőt, hogy az eljárásban a jogszabályoknak megfelelően járjon el és hozzon határozatot. A panaszos kérelme alapján indult birtokvédelmi eljárásban a jegyző azonban annak ellenére sem hozott határozatot, hogy a tényállás felderítése érdekében számtalan alkalommal eljárt, helyszíni ellenőrzést végzett.
A Ptk. 191. § -a szerint, akit birtoklásában zavarnak kérheti a zavarás megszüntetését a jegyzőtől, aki a birtoklás kérdésében határozatot hoz, amelynek végrehajtásáról a jegyző gondoskodik.
A panaszos szomszédjának levél formában küldött felszólítás, amelyben a jegyző kötelezettségeket határozott meg és annak végrehajtására határidőt szabott, nem pótolja az eljárást lezáró határozatot, amely ellen biztosított a jogorvoslat.
A birtokvédelem kérdésében hozott határozat ellen a Ptk. 192. § (1) bekezdés értelmében az a fél, aki a jegyző határozatát sérelmesnek tartja, a bíróságtól kérheti a határozat megváltoztatását. A panaszos eldöntheti a határozat meghozatalát követően, hogy él-e a bírósági út igénybevételének a lehetőségével vagy sem.
Megállapítom, hogy a jegyző a határozat meghozatalának elmulasztásával az Alkotmányban deklarált tulajdonhoz, jogorvoslathoz, tisztességes eljáráshoz fűződő joggal, valamint a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelményével összefüggő visszásságot okozott.

Kezdeményezés
Az Obtv. 21. § (1) bekezdése alapján felkérem Kápolna Község Önkormányzatának jegyzőjét, hogy a panaszos kérelmével kapcsolatosan haladéktalanul hozzon határozatot.
Kérem a jegyzőt, hogy a kezdeményezésemmel kapcsolatos álláspontjáról és a megtett intézkedésről 30 napon belül értesíteni szíveskedjen.

Budapest, 2006. február 7.

Lenkovics Barnabás sk.