Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének
Jelentése
az OBH 6027/2005. sz. ügyben

Előadó: dr. Halász Zsolt

Az eljárás megindulása
A panaszos beadványa szerint a Salgótarjáni Fővámhivatal Mobil Ellenőrző Csoportja 2005. augusztus 3-án kelt határozatával 400.000 Ft bírság megfizetésére kötelezte, mert az ő tulajdonában lévő tehergépjárművel belföldi árufuvarozást végző gépjármű vezetője az árufuvarozási engedély kivonatát nem tudta az ellenőrzés  helyszínén a vámhatóság munkatársai részére bemutatni. 
A panasz alapján felmerült a jogállamiság elvéből levezethető jogbiztonság követelménye (Alkotmány 2. § (1) bekezdés) sérelmének, illetve közvetlen veszélyének gyanúja, ezért a vizsgálatot rendeltem el.
Vizsgálatom eredményes befejezése érdekében az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) 18. § (4) bekezdése alapján tájékoztatást kértem a Közlekedési Főfelügyelet főigazgatójától, valamint a Vám- és Pénzügyőrség országos parancsnokától.

Az érintett alkotmányos jog
1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmányáról
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

A megállapított tényállás
A Salgótarjáni Fővámhivatal Mobil Ellenőrző Csoportja 2005. augusztus 3-án a 21. számú főúton, a mátraszőlősi parkolónál ellenőrzés alá vonta a panaszos, mint egyéni vállalkozó tulajdonát képező tehergépjárművet. A tehergépjármű Mátraderecskéről szállított téglát Dunaharasztiba. Az ellenőrzés alkalmával a gépjármű vezetője a pénzügyőrök kérésére nem tudta bemutatni a közúti árufuvarozói engedély kivonatát. Az ellenőrzésről jegyzőkönyv készült. A vám- és pénzügyőrség szerint a gépjármű üzemben tartója – a panaszos – megszegte a közúti közlekedésről szóló, többször módosított 1988. évi I. törvényben meghatározott kötelezettségét azzal, hogy a belföldi árufuvarozói engedély kivonatát nem tartotta a gépjárművön. E jogsértés miatt a Salgótarjáni Fővámhivatal a panaszost 400.000 Ft bírság megfizetésére kötelezte. A panaszos az elsőfokú határozatot megfellebbezte, de a fellebbezést a másodfokon eljáró Vám- és Pénzügyőrség Észak-Magyarországi Regionális Parancsnokság elutasította, az elsőfokú határozatot helybenhagyta. A panaszos ezt követően méltányossági kérelmet terjesztett elő a bírság összegének csökkentésére és részletfizetés engedélyezésére, de a vámhatóság a méltányossági kérelmet első és másodfokon is elutasította.

A vizsgálat megállapításai
Először hatásköröm fennállását vizsgáltam. Megállapítottam, hogy a Vám- és Pénzügyőrség, az Obtv. 29. § (1) bekezdés a) pontja szerint közigazgatási feladatot ellátó szerv, ezért eljárásának, határozatának, illetőleg intézkedése elmulasztásának vizsgálatára rendelkezem hatáskörrel. Megállapítottam, hogy a panaszos a rendelkezésére álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket is kimerítette.
Az ügyben alkalmazandó, a bírságot kiszabó elsőfokú határozat meghozatalának idején (2005. augusztus 3-án) hatályos jogszabályi rendelkezések:
2004. évi XIX. törvény a vám- és pénzügyőrségről (Vpt.)
2. § (1) A Vám- és Pénzügyőrség vámigazgatási jogkörében végzi: a) a vámhatáron át lebonyolódó áru- és utasforgalom vámellenőrzését, a vámtartozások és a vámeljáráshoz kapcsolódó nem közösségi adók és díjak kiszabását és beszedését, b) közvetlenül vagy közvetve - meghatározott körben - az áruk azonosságának (adózási szempontból történő besorolásának, minőségének és egyéb jogszabály által meghatározott követelményeknek) a vizsgálatát, illetve a vizsgálat megtörténtének ellenőrzését, c) a vámokmányok adatainak vám- és statisztikai célú ellenőrzését, javíttatását, nyilvántartását, összesítését, feldolgozását és átadását, d) a vám-, az adó- és egyéb jogszabályokban meghatározott adóztatási, ellenőrzési és utólagos ellenőrzési feladatokat, e) az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalap Garanciarészlegéből (EMOGA) finanszírozott kifizetésekhez kapcsolódó utólagos ellenőrzéseket. (4) A Vám- és Pénzügyőrség rendészeti és igazgatási jogkörében végzi: a) a külön jogszabály által hatáskörébe utalt szabálysértések felderítését és elbírálását, b) a Vám- és Pénzügyőrség nyomozó hatóságai által elrendelt személyi védelmet a vonatkozó jogszabályok keretei között, c) meghatározott körben anyagi javak, értékek őrzését, kísérését, d) mobil ellenőrző csoportok felállításával az Európai Unió (a továbbiakban: EU) külső és belső határai mentén a mélységi ellenőrzést, e) a külön jogszabályban meghatározott rendvédelmi feladatok ellátását.
5. § (3) A Vám- és Pénzügyőrség tagja köteles a Vám- és Pénzügyőrség számára a 2. §-ban meghatározott feladatokat előíró, valamint a külön jogszabályokból a Vám- és Pénzügyőrségre háruló feladatokat ellátni.

1988. évi I. törvény a közúti közlekedésről (KKt.)
20. § (1) Jogszabály által engedélyhez, bejelentési kötelezettséghez és meghatározott okmány meglétéhez kötött belföldi vagy nemzetközi közúti közlekedési szolgáltatásra (árufuvarozásra és személyszállításra), továbbá a sajátszámlás áru- és személyszállításra vonatkozó - e törvényben, valamint külön jogszabályban meghatározott - rendelkezések megsértői bírságot kötelesek fizetni. A bírságolással kapcsolatos eljárás lefolytatására a közlekedési hatóság, a vámhatóság és a határőrség (a továbbiakban együtt: eljáró hatóság) jogosult. (2) Az (1) bekezdés alapján a) az engedélyre vonatkozó rendelkezések megsértőjének 400 000 Ft-tól 800 000 Ft-ig, b) a bejelentési kötelezettségre és a sajátszámlás személyszállításra vonatkozó rendelkezések megsértőjének 100 000 Ft-tól 300 000 Ft-ig terjedő összegű - többször is kivethető - bírságot kell megfizetnie. (3) A beszedett bírság összege - a (4) bekezdésben foglalt kivétellel - az eljáró hatóságot illeti meg. (4) A külföldi rendszámú járművek által végzett tevékenységhez kapcsolódóan kivetett bírság összegének megfizetése illetékbélyeggel, készpénz-átutalási megbízással vagy meghatározott számlaszámra történő befizetéssel történhet. Amennyiben a bírságot illetékbélyeggel fizetik meg, azt az ellenőrzési jegyzőkönyvre kell felragasztani, és az illetékbélyeget az eljáró hatóság érvényteleníti. (7) A Magyar Köztársaság területén a - magyar vagy külföldi rendszámú - közúti járművel végzett tevékenységre az (1) bekezdésben meghatározott feltételek meglétét a) nemzetközi forgalomban a határőrség, a vámhatóság és a közlekedési hatóság, b) belföldi forgalomban a közlekedési hatóság jogosult ellenőrizni. A közlekedési hatóság a belföldi forgalom ellenőrzésébe a vámhatóságot bevonhatja.

1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól (Áe.)
7. § (1) A közigazgatási szerv a hatáskörét és az illetékességét az eljárás minden szakaszában hivatalból köteles vizsgálni. Ha azt állapítja meg, hogy az ügyben nincs hatásköre, vagy nem illetékes, az ügyet haladéktalanul átteszi a hatáskörrel rendelkező illetékes közigazgatási szervhez, és erről az ügyfelet egyidejűleg értesíti. (2) A közigazgatási szerv - tekintet nélkül a hatáskörére és az illetékességére - köteles megtenni azt az intézkedést, amelynek hiányában a késedelem elháríthatatlan kárral vagy veszéllyel járna. Erről az intézkedésről haladéktalanul értesíteni kell a hatáskörrel rendelkező illetékes közigazgatási szervet, amely az intézkedés fenntartásának szükségességét felülvizsgálja.

A vámhatóság eljárására vonatkozó megállapításaim
Eljárásom során elsőként azt vizsgáltam, hogy a vámhatóságnak volt-e hatásköre az ellenőrzés lefolytatására és a bírság kiszabására. Abból indultam ki, hogy a Vpt. 2. § (4) bekezdés d) pontja szerint a Vám- és Pénzügyőrség mobil ellenőrző csoportok felállításával az Európai Unió külső és belső határai mentén mélységi ellenőrzést végez. Az 5. § (3) bekezdése szerint a Vám- és Pénzügyőrség tagja köteles a Vám- és Pénzügyőrség számára a 2. §-ban meghatározott feladatokat előíró, valamint a külön jogszabályokból – így például a közúti közlekedésről szóló törvényből – a Vám- és Pénzügyőrségre háruló feladatokat ellátni. A Kkt. 20. § (7) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság területén a – magyar vagy külföldi rendszámú – közúti járművel végzett tevékenységre az (1) bekezdésben meghatározott feltételek meglétét a) nemzetközi forgalomban a határőrség, a vámhatóság és a közlekedési hatóság b) belföldi forgalomban azonban csak a közlekedési hatóság jogosult ellenőrizni azzal, hogy a közlekedési hatóság a belföldi forgalom ellenőrzésébe a vámhatóságot bevonhatja.
A fentiek alapján a vámhatóság valamennyi jármű okmányait ellenőrizheti, hiszen anélkül nem állapítható meg, hogy a jármű belföldi, vagy nemzetközi személy- vagy áruszállítási feladatot lát-e el. Az okmányok ellenőrzése alapján határozható meg, hogy fennáll-e a vámhatóság hatásköre a további ellenőrzésre, esetleg intézkedésre, vagy szankcionálásra. Hatáskörének vizsgálatát a vámhatóság – a 2005. augusztus 3-án hatályban volt – Áe. 7. §-a alapján minden eljárása során köteles/köteles volt elvégezni. Ha az ellenőrzés alá vont jármű nemzetközi forgalomban vesz részt, akkor minden esetben fennáll a vámhatóság hatásköre, belföldi forgalomban részt vevő járművek esetében azonban főszabályként nem áll fenn. Belföldi forgalomban részt vevő jármű tekintetében ugyanis csak akkor áll fenn a vámhatóság hatásköre, ha a Kkt. 20. § (7) bekezdése alapján a közlekedési hatóság a belföldi forgalom ellenőrzésébe a vámhatóságot bevonta, vagyis közreműködői szerepet kapott. A Kkt. 20. § (7) bekezdés b) pontja tehát nem jelent automatikus felhatalmazást az eljárásra, szükséges az is, hogy a közlekedési hatóság a vámhatóságot bevonja az ellenőrzésbe. A vizsgálatom alapját képező, szóban forgó ellenőrzés során a közlekedési hatóság nem volt jelen, és semmilyen módon nem vonta be a vámhatóságot a közúti forgalom ellenőrzésébe. A Salgótarjáni Fővámhivatal Mobil Ellenőrző Csoportja az ügyben teljesen önállóan járt el.
A konkrét ügyben a Vpt. 5. § (3) bekezdésére a vámhatóság nem alapozhatta hatáskörét, hiszen az csak egy általános eljárási felhatalmazást ad részére azzal, hogy a Vpt.-ben, valamint a külön jogszabályokban – így a Kkt.-ben – rá háruló feladatokat lássa el. Mivel sem a Vpt. egyéb rendelkezései, sem a Kkt., sem más jogszabály nem biztosított a vámhatóság számára hatáskört a szóban forgó bírság önálló – a közlekedési hatóságtól független eljárás keretében történő – kiszabására, megállapítottam, hogy a vámhatóság hatáskörét túllépve járt el. 
Tekintettel arra, hogy az első fokon eljárt vámhatóság hatáskörébe nem tartozó ügyben járt el és így rendelkezett szankció kiszabásáról, a jogállamiság elvét és a tisztességes eljáráshoz való jogot sértő visszásságot okozott.
Visszásságot okozott a másodfokon eljáró vámhatóság is azzal, hogy hatáskörének hiányát eljárása során nem észlelte.
Mivel a vámhatóság hatáskörébe nem tartozó ügyben járt el – és okozott ezzel a jogállamiság elvének és a tisztességes eljáráshoz való jognak sérelmével összefüggő visszásságot –, a vámhatóság eljárását, valamint az eljárás során meghozott határozatát érdemben nem tartottam indokoltnak vizsgálni. Ezért erre vonatkozó megállapításokat jelentésem nem tartalmaz.

Intézkedéseim
Tekintettel arra, hogy a jogállamiság elvéből levezethető jogbiztonság követelményének és a tisztességes eljáráshoz való jognak sérelme a vámhatóság eljárására vezethető vissza, a visszásság jövőbeni elkerülése érdekében az Obtv. 20. § (1) bekezdése alapján felkérem a Vám- és Pénzügyőrség országos parancsnokát, hogy tegye meg a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy a jövőben a vámhatóság valamennyi egysége a hatáskörének fennállását minden ügyben folyamatosan vizsgálja, és csak a hatáskörébe tartozó ügyekben járjon el. 
Jelentésemet megküldöm a legfőbb ügyésznek is, azt javasolva, hogy a Vám- és Pénzügyőrség Észak-Magyarországi Regionális Parancsnoksága 3.324/2005. számú határozatát, valamint az azt megelőző eljárást vizsgálja meg, és vizsgálatának eredményéhez képest a Magyar Köztársaság ügyészségéről szóló 1972. évi V. törvény szerinti hatáskörébe utalt, szükséges intézkedést tegye meg.

Budapest, 2006. december 18.

Takács Albert sk.