Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének
Jelentése
az OBH 4743/2005. sz. ügyben 

Előadó: Tomolák Katalin

Az eljárás megindulása
A panaszos hivatalunk panaszirodáján szóban előterjesztett panaszában sérelmezte, hogy Dunaújváros Megyei Jogú Város Gyámhivatala (a továbbiakban: gyámhivatal) nem teszi meg a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy kisebbik gyermekével – a gyermeket gondozó szülővel kötött egyezség szerint – rendszeres kapcsolatot tudjon tartani. A panaszos említést tett arról is, hogy a gyámhivatal a nagyszülői kapcsolattartást szabályozó határozatának sem tud érvényt szerezni. 
A panasz alapján felmerült az Alkotmányban rögzített demokratikus jogállamiságból eredő jogbiztonsághoz, ezen belül a tisztességes eljáráshoz fűződő jog sérelmének gyanúja, ezért az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv.) 16. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazásom alapján vizsgálatot indítottam.
Az ügyben eljáró Dunaújváros Megyei Jogú Város Gyámhivatalának vezetőjétől a keletkezett dokumentumok másolatát bekértem, és azokat áttanulmányoztam.

A megállapított tényállás
A Dunaújvárosi Városi Bíróság 4.P.20.172/2003/3. számú, 2003. március 24-én jogerőre emelkedett végzésével jóváhagyta a panaszos és volt felesége között létrejött – apai kapcsolattartásra irányuló – egyezséget.
A panaszos 2004. augusztus 30-án a gyámhivatalnál tett jegyzőkönyvi nyilatkozatában többek között bejelentette, hogy két gyermeke közül kisebbik gyermekével – a gondozó szülővel kötött egyezség ellenére – több mint öt hete nincs kapcsolata.
A gyámhivatal 2004. szeptember 22-ikére idézte a szülőket. Az idézésre csak a panaszos jelent meg, aki ismét jelezte, hogy kisebbik gyermekével való kapcsolattartását az anya nem biztosítja. A panaszos tájékoztatta a gyámhivatalt, hogy a nagyobbik gyermek nála történő elhelyezése iránt ő maga, a kisebbik gyermek apai kapcsolattartásának megszüntetése iránt pedig az anya indított pert.
A Debreceni Városi Bíróság a 4. P.21.251/2004/3. számú végzésével jóváhagyta a szülők közös megállapodását arról, hogy a nagyobbik gyermek a panaszos gondozásába kerül. 
A panaszos 2004. december 13. és 2005. március 16. között további hat alkalommal tett bejelentést a gyámhivatalnál arra vonatkozóan, hogy kisebbik gyermekével való kapcsolattartását az anya nem biztosítja. A gyámhivatal minden alkalommal beidézte az anyát, aki a hivatalos idézésekre nem jelent meg. Az anya végül 2005. március 18-án idézés nélkül ugyan, de megjelent a gyámhivatalban és jegyzőkönyvben nyilatkozott arról, hogy az apa számára nem hajlandó a kapcsolattartást biztosítani. Kérte továbbá a panaszos részéről indított végrehajtási eljárás felfüggesztését a kapcsolattartás megszüntetése iránt általa indított per befejezéséig. A végrehajtási eljárás felfüggesztését korábban (2005 februárjában) már az anya jogi képviselője is kérte a gyámhivataltól, de – a rendelkezésemre bocsátott dokumentumok szerint – egyik kéreleméről sem született döntés. 
A gyámhivatal először a 28166-2/2005. számú, 2005. április 7-én kelt határoztában figyelmeztette az anyát az apai kapcsolattartást akadályozó magatartásának következményeire. 

A kisebbik gyermek apai kapcsolattartásának megszüntetése iránt indított perben – 2005. június 8-án – tartott tárgyaláson a szülők az apai kapcsolattartás helyéül – 2005. december végéig – a Nevelési Tanácsadó kapcsolatügyeletét jelölték meg. A bíróság a szülők egyezségét jóváhagyta.
A panaszos szeptemberben 7-én és 28-án kelt kérelmeiben ismét jelezte a gyámhivatalnál, hogy kisebbik gyermekével – az immár újonnan kötött egyezségben foglaltak ellenére – továbbra sincs kapcsolata.
A gyámhivatal a 29099-8/2005. számú, 2005. november 11-én kelt határozatával az apa fenti végrehajtásra irányuló kérelmeit elutasította. Döntését azzal indokolta, hogy a Nevelési Tanácsadó kapcsolatügyelete, mint szolgáltatás 2005. július 1. napjával megszűnt, ezért az apai kapcsolattartás kérdésében 2005. június 8-án született, és a bíróság végzésével jóváhagyott egyezség végrehajthatatlan. 
A gyámhivatal 2006 februárjában 15.000 forint végrehajtási bírsággal sújtotta az anyát a 2006 januárjában elmaradt apai kapcsolattartások miatt.

Érintett alkotmányos jog
A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam. 
64. § A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van arra, hogy egyedül vagy másokkal együttesen írásban kérelmet vagy panaszt terjesszen az illetékes állami szerv elé.

Az ügy jogszabályi háttere
1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól (Áe.)
(2005. október 31-ig hatályos szöveg)
15. § (1) Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül - kiskorú ügyfél esetében soron kívül, de legkésőbb tizenöt napon belül - kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg. (5) Az eljáró közigazgatási szerv vezetője a határidőt indokolt esetben egy ízben legfeljebb harminc nappal meghosszabbíthatja. Erről - kérelemre indult eljárás esetén - az ügyfelet értesíteni kell.
42. § (1) A közigazgatási szerv mind az ügy érdemében, mind az eljárás során eldöntendő kérdésekben határozatot hoz.

1997. évi XXXI. törvény a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról (Gyvt.)
32. § (1) Ha a kapcsolattartás újraszabályozására indult eljárásban a rendelkezésre álló adatok szerint a kapcsolattartási jog korlátozása, szüneteltetése vagy megvonása látszik indokoltnak a gyámhivatal, illetőleg a bíróság a határozatában megállapított kapcsolattartás végrehajtását az új határozat jogerőre emelkedéséig felfüggesztheti.
33. § (1) A gyermek fejlődését veszélyezteti, ha a szülő vagy más kapcsolattartásra jogosult a gyermeket a szülő vagy a gyermeket gondozó más személy ellen neveli, illetve a kapcsolattartásra vonatkozó jogerős határozatnak szándékosan és ismételten nem tesz eleget. (2) Ha a gyermeket nevelő szülő vagy más személy a kapcsolattartást szabályozó határozatnak önhibájából nem tesz eleget, a gyámhivatal határozatban figyelmezteti magatartásának következményeire. A határozat tartalmazza a gyermeket nevelő szülő vagy más személy felhívását a jogellenes magatartás megszüntetésére, illetve a jogellenes magatartás fenntartásának jogkövetkezményeire.

A vizsgálat megállapításai
2005 februárjában az anya jogi képviselője, 2005. március 18-án tett jegyzőkönyvi nyilatkozatában pedig maga az anya kérte az apai kapcsolattatás végrehajtására irányuló eljárás felfüggesztését a kapcsolattartás megszüntetése iránt általa indított per befejezéséig. A gyámhivatal azonban a kérelmekről érdemben nem határozott, ezzel a tisztességes eljáráshoz való joggal, valamint jogorvoslati joggal összefüggésben visszásságot okozott.
Az anya 2004 júliusától (egy kapcsolattartási alkalmat kivéve) nem biztosította a panaszos számára a kisebbik gyermekével való kapcsolattartást. Ezért a panaszos 2004 augusztusától sorozatosan kérte a gyámhivataltól annak végrehajtását. A vizsgált időszakban hatályos jogszabály (Áe.) nem írta elő, hogy a kapcsolattartásra kötelezett szülőt a végrehajtási eljárásban meg kell hallgatni, ennek ellenére a gyámhivatal az apa végrehajtási kérelmeit követően minden alkalommal idézte az anyát, és csak azután hozta meg első érdemi határozatát, hogy az anya – 
2005. március 18-án – idézés nélkül megjelent és nyilatkozott a hatóság előtt. A gyámhivatal tehát az apai kapcsolattartás végrehajtásáról jóval az ügyintézési határidőn túl – 2005 áprilisában – döntött. 
Annak ellenére, hogy a szülők 2005. június 8-án a panaszos kisebbik gyermekével való kapcsolattartása tekintetében új egyezséget kötöttek, a kapcsolattartás továbbra sem működött, így a panaszos – a rendelkezésemre álló iratok szerint – szeptember hónapban két alkalommal is kérte annak végrehajtását. A gyámhivatal a panaszos kérelmeiről ismét az ügyintézési határidőn túl – 2005 novemberében – határozott.
Azzal, hogy a gyámhivatal az apai kapcsolattartás végrehajtása tárgyában előterjesztett panaszosi kérelmekről a jogszabályban előírt ügyintézési határidőn túl hozta meg érdemi döntéseit, ugyancsak a tisztességes eljárással összefüggésben visszásságot okozott, de közvetlenül veszélyeztette a jogorvoslathoz való jog érvényesülését is.
A feltárt alkotmányos jogokkal összefüggő visszásságra tekintettel az Obtv. 21. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazásom alapján Dunaújváros Megyei Jogú Város Gyámhivatalának vezetőjénél kezdeményezem:

hogy a jövőben – annak garanciális jelentősége miatt – fokozottan ügyeljen a jogszabályban előírt ügyintézési határidők betartására, és minden esetben tegyen eleget határozathozatali kötelezettségének.
A panaszos azon sérelmét, mely szerint a gyámhivatal nem tud érvényt szerezni a nagyszülői kapcsolattartást szabályozó határozatának sem, az Obtv. 19. § (2) bekezdése érelmében, mivel az arra irányuló panaszt nem az arra jogosult, vagyis nem a nagyszülő terjesztette elő, nem vizsgáltam.

Budapest, 2006. március 22.

Takács Albert sk.