Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének
Jelentése
az OBH 4355/2005. sz. ügyben 

Előadó: Tomolák Katalin

Az eljárás megindulása
A panaszos beadványában sérelmezte, hogy gyermeke apai kapcsolattartásának újraszabályozása iránt benyújtott kérelmére indult hatósági eljárás indokolatlanul elhúzódik. Kifogásolta továbbá, hogy a gyámhivatal intézkedéseivel, döntéseivel nem a gyermek, hanem az apa érdekeit képviseli. 
A panasz alapján felmerült az Alkotmány 2.§ (1) bekezdésében rögzített jogállamiságból eredő jogbiztonsághoz, ezen belül a tisztességes eljáráshoz fűződő jog sérelmének gyanúja. Ezért az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) 16. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazásom alapján az ügyben vizsgálatot indítottam.
A panasszal érintett Budapest, XX. kerületi Gyámhivatal (a továbbiakban: gyámhivatal) vezetőjétől tájékoztatást kértem, egyidejűleg bekértem az ügyben keletkezett teljes iratanyagot, melyet áttanulmányoztam.

A megállapított tényállás
A panaszos 2005. február 24-én kelt beadványában gyermeke apai kapcsolattartásának újraszabályozását kérte a gyámhivataltól. A gyámhivatal a panaszos kérelmét követően az alábbi eljárási cselekményeket végezte:
Írásban felkérte a kapcsolattartásra jogosult szülőt, hogy a panaszos beadványának tartalmáról nyilatkozzék, egyben felhívta a figyelmét arra, hogy amennyiben a kapcsolattartás újraszabályozása kérdésében közte és a panaszos között nem jön létre egyezség, a kérelem elbírálásához a pszichológus szakértői vizsgálatot rendel el. 2005. március 14-én kelt határozatával a hatóság az ügyintézési határidőt 30 nappal – április 13-ig – meghosszabbította. 
Miután az apa válaszában csak részben fogadta el a panaszos kapcsolattartás újraszabályozására irányuló kérelmében foglaltakat, a Gy-11374/2/2005. számú, 2005. április 13-án kelt határozatával rendelkezett a szakértő kirendeléséről. 
A panaszos – 2005. április 18-án iktatott – beadványában az újraszabályozásról szóló döntésig kérte a kapcsolattartás felfüggesztését. Kérelmét a Gy-11374/3/2005. számú, 2005. május 3-én kelt határozatával elutasította, mely ellen a panaszos nem fellebbezett.
A pszichológus szakértő véleménye 2005. június 22-én érkezett a gyámhivatalhoz, melyet a hatóság még aznap megküldött az érintetteknek, hogy a szakvéleménnyel kapcsolatos észrevételeiket megtegyék. A panaszos július 5-én írt levelében elfogadta a szakértői véleményben foglaltak, egyben kérte a gyámhivatalt, hogy az apai kapcsolattartást mindaddig függessze fel, míg az újraszabályozás kérdésében nem dönt.
A kapcsolattartásra jogosult apa 2005. június 27-én jegyzőkönyvbe foglalt nyilatkozatában új szakértő kirendelését kérte a gyámhivataltól.
A gyámhivatal a panaszos – apai kapcsolattartás felfüggesztésére irányuló – kérelmét a Gy-11374/13/205. számú, 2005. július 25-én kelt határozatával elutasította, az új szakértő kirendeléséről 2005. július 27-én döntött.
Az újonnan kirendelt pszichológus szakértő 2005. október 19-én küldte meg szakvéleményét a gyámhivatalhoz. Miután a szülők nyilatkoztak a szakvéleményben foglaltakról, a gyámhivatal a panaszos apai kapcsolattartás újraszabályozása iránt benyújtott kérelmére, a rendelkezésére álló szakvélemények és a szülők nyilatkozatai alapján a Gy-11374/34/2005. számú, 2005. december 1-jén kelt határozatával döntött. A határozatot mindkét fél megfellebbezte, jogerős döntés még nem született.
A vizsgált időszak alatt az apa végrehajtásra irányuló kérelmeit a gyámhivatal elutasította.

Érintett alkotmányos jog
A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

A gyámhatóságokról, valamint a gyermekvédelmi és gyámügyi eljárásról szóló 149/1997. (IX. 10.) Korm, rendelet (Gyer.)
8/B. § (1) A gyámhatóság felfüggesztheti az előtte folyó gyámügyi, gyermekvédelmi eljárást, ha az ügy elbírálásához szükséges szakvélemény elkészítése hosszabb időt vesz igénybe.

Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény (Áe.)
(2005. október 31-ig hatályos)
15. § (1) Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül - kiskorú ügyfél esetében soron kívül, de legkésőbb tizenöt napon belül - kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg. (5) Az eljáró közigazgatási szerv vezetője a határidőt indokolt esetben egy ízben legfeljebb harminc nappal meghosszabbíthatja. Erről - kérelemre indult eljárás esetén - az ügyfelet értesíteni kell.
32. § (1) Szakértőt kell meghallgatni, ha az ügyben jelentős tény vagy egyéb körülmény megállapításához, megítéléséhez különleges szakértelem szükséges, vagy jogszabály írja elő a szakértő meghallgatását. (2) Szakértőként az eljáró közigazgatási szerv megfelelő szakértelemmel rendelkező dolgozóját kell az eljárásba bevonni, vagy a jogszabályban meghatározott szervet kell megkeresni. Ha az eljáró közigazgatási szervnek a szakkérdés eldöntéséhez szükséges szakértelemmel rendelkező dolgozója nincs, más szervet vagy szakértő testületet kell megkeresnie. Szakértőként - indokolt esetben - szakértelemmel rendelkező személy közvetlenül is kirendelhető. A szakértő személyére az ügyfél is tehet javaslatot. (3) Az ügyfél kérelmére a közigazgatási szerv a kirendelt szakértőn kívül - akár véleményének előterjesztése előtt, akár az után - más szakértőt is kirendelhet, feltéve, hogy a szakértő költségét az ügyfél előlegezi és viseli.
42. § (1) A közigazgatási szerv mind az ügy érdemében, mind az eljárás során eldöntendő kérdésekben határozatot hoz.

A vizsgálat megállapításai
Vizsgálatom során megállapítottam, hogy a gyámhivatal a felek valamennyi kérelméről érdemben döntött, a jogszabályban előírt eljárási cselekményeket minden esetben időben megtette. Az alapügyben, vagyis a panaszos apai kapcsolattartás újraszabályozására irányuló – 2005. február 24-én előterjesztett – kérelméről azonban valóban az ügyintézési határidőn túl hozta meg határozatát. Az eljárás elhúzódása azonban nem róható fel a gyámhivatalnak, az – jelen ügyben – a jogi szabályozás hiányosságából adódott. A 2005. október 31. napjáig hatályos Áe. ugyanis lehetőséget biztosított a hatóság számára, hogy eljárása bármely szakaszában szakértőt vegyen igénybe, ha döntésének megalapozottságához, az ügyben jelentős tény, vagy körülmény megállapításához ez szükséges volt. Sőt, az ügyfél kérelmére a kirendelt szakértőn kívül más szakértőt is kirendelhetett. Arra azonban nem nyújtott lehetőséget az Áe., hogy a hatóság a szakértő véleményének megérkezéséig eljárását felfüggessze. Tekintettel arra, hogy a gyámhivatal a panaszos kérelmére indult eljárás során a hivatalból kirendelt szakértőn kívül – az apa kérelmére – másik szakértőt is kirendelt, a rendelkezésére álló ügyintézési határidőn belül – miután az eljárás felfüggesztésére nem volt jogszabályi lehetősége – nem hozhatott érdemi határozatot az apai kapcsolattartás újraszabályozása tárgyában.
A gyámhivatal eljárása során tehát sérült a jogbiztonság követelménye, illetve a tisztességes eljáráshoz való jog, de ezt nem a hatóság mulasztása, intézkedése okozta, hanem a jogi szabályozás hiányossága. Jogalkotással összefüggő javaslatot azonban nem tettem, tekintettel arra, hogy a 2005. november 1. napjával hatályba lépett, a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény felhatalmazása alapján a Gyer. módosítását követően a gyámhatóság felfüggesztheti az előtte folyó gyámügyi, gyermekvédelmi eljárást, ha az ügy elbírálásához szükséges szakvélemény elkészítése hosszabb időt vesz igénybe. A felfüggesztés időtartama pedig nem befolyásolja az ügyintézési határidőt.
A panaszos azon kifogását mely szerint a gyámhivatal az apa érdekeit figyelembe véve hozta meg döntéseit, nem találtam megalapozottnak, mivel a hatóság – a vizsgált időszakban – az apa valamennyi kapcsolattartás végrehajtására irányuló kérelmét elutasította, másrészt az apai kapcsolattartás újraszabályozása tárgyában hozott döntése során – a kiskorú érdekeire tekintettel – mindkét szülő nyilatkozatát, és a rendelkezésére álló szakértői véleményeket is figyelembe vette. Ezért a beadvány ezen részét, mint nyilvánvalóan alaptalant elutasítottam.

Budapest, 2006. április 11.

Takács Albert sk.