Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 3412/2005. számú ügyben

Előadó: dr. Izafé Éva
A vizsgálat megindulása
A panaszos az árvízvédelemmel kapcsolatos kárigénye ügyében első ízben 2003. október hónapban fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához. Elpanaszolta, hogy a 2002. évi dunai árvíz során alkalmazott védekezési munkálatokkal kapcsolatban felmerült károkat Esztergom Város Önkormányzata nem térítette meg, illetve ennek alapjául a megfelelő döntést nem hozta meg, ezért kérte a segítségemet. Hosszas levelezések, sürgetések kezdődtek az ombudsman és az önkormányzat között, melyek egyoldalúak voltak, mivel a megkereséssekkel több ízben kezdeményeztem a panasz orvoslását, választ azonban nem kaptam.
A korábbi vizsgálatom során megállapítottam, hogy a polgármesterhez intézett megkereséseim teljesítésének megtagadása sérti az országgyűlési biztosnak az 1993. évi LIX. törvény 18. §-ában meghatározott vizsgálati jogosultságát, korlátozza az országgyűlési biztost alkotmányos feladatának ellátásában, ezáltal az Alkotmány 2 §. (1) bekezdésében deklarált jogállamiságból fakadó jogbiztonsággal összefüggésben alkotmányos visszásságot okoz.
Végső eszközként 2004. december 13-án ajánlással fordultam a Komárom-Esztergom Megyei Közigazgatási Hivatal Vezetőjéhez, és a közbenjárását kértem annak elérése érdekben, hogy a megkeresett Esztergom Város Önkormányzatának Polgármestere a feltett kérdésre válaszoljon, és legfőképpen intézkedjen a szükséges döntés meghozatala és a keletkezett kár megtérítése érdekében.
2005. január 15-én az önkormányzat osztályvezetőjétől mindössze az alábbi választ kaptam: 2004. december végén felvettük a kapcsolatot a panaszossal. A kár mértékének megállapítása folyamatban van.

Az ismételt panasz kapcsán indult eljárás
A panaszos 2005. május 26-án ismételten arról tájékoztatott, hogy az árvízvédelemmel kapcsolatos panasza még mindig nem rendeződött.
Az ismételt eljárás ugyancsak az Alkotmányban deklarált jogorvoslathoz való jog, valamint a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelménye és tisztességes eljáráshoz való jog megsértésének gyanúja miatt indult. 

A megállapított tényállás
A panaszos elmondta, hogy eddig hat ízben fordult kártérítési igénnyel, valamint a birtokháborítás megszüntetése érdekében az önkormányzathoz (2002.08.28; 2002.09.13; 2002.09.29; 2003.05.20; 2004.07.26; 2005.01.05.). Az utolsó beadványa óta eltelt négy hónap, de az önkormányzat részéről senki nem vette fel vele a kapcsolatot sem telefonon, sem írásban, sem személyesen.
Véleménye szerint az országgyűlési biztosnak és a közigazgatási hivatalnak tett ígéret csak a további időhúzást szolgálta. A három év alatt beadványaira nem kapott választ, nem volt helyszíni vizsgálat, kártérítésre nem került sor. Az önkormányzat évek óta nem hoz határozatot, pedig erre már a Komárom-Esztergom Megyei Közigazgatási Hivatal 3-4244/2002. számú, és 2002. október 17-én kelt levelében felszólította az önkormányzatot, valamint a határozat meghozatalára hívta fel a bíróság is.
A birtokháborítást sem szüntették meg, de még azt is megakadályozták, hogy a Környezetvédelmi és Vízügyi Minisztérium saját pénzügyi forrásból mobilkerítéseket húzzon a telekhatárokra.
A Pöltenberg utca többi lakója, akiknek csak kisebb káruk volt (a hátsó kerítésüket csak részben tették tönkre, az oldalkerítéseket nem dózerolták le, épületeik, gyümölcsöseik még ma is állnak) saját költségükön visszahelyezték a kerítésüket a telekhatárra. 
A panaszos 2005. május 26-ai beadványát követően 2005. június 3-án ismételten megkerestem Esztergom Város Önkormányzatának Polgármesterét. Az ügyben minden fontos előzményt részleteztem, és ismételten kértem a válaszát arra vonatkozóan, hogy miért nem rendeződött a három éve húzódó panasz, és milyen intézkedéssel, mely időpontig kívánják azt véglegesen megoldani. Jeleztem, hogy a Polgármester válaszától teszem függővé az esetleges kezdeményezésem, további ajánlásom megtételét.

Az érintett alkotmányos jogok
1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
32/B. § (1) Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának feladata, hogy az alkotmányos jogokkal kapcsolatban tudomására jutott visszásságokat kivizsgálja vagy kivizsgáltassa, és orvoslásuk érdekében általános vagy egyedi intézkedéseket kezdeményezzen. (3) Az országgyűlési biztos eljárását törvényben meghatározott esetekben bárki kezdeményezheti.

Az ügy jogszabályi háttere
2004. évi CXL. tv. a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól
1957. évi IV. tv. az államigazgatási eljárás általános szabályairól
191/1996. (XII. 17.) Korm. r. a fővárosi, megyei közigazgatási hivatalokról
1993. évi LIX. tv. az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról (Obtv.)
18. § (10) Ha az országgyűlési biztos a (2)-(4) bekezdésben foglalt jogosítványai alapján adatot (felvilágosítást, magyarázatot stb.) kér, a megkeresésnek - ha e törvény másként nem rendelkezik - a megkeresett szerv az országgyűlési biztos által megállapított határidőn belül, amely tizenöt napnál rövidebb nem lehet, köteles eleget tenni.

A vizsgálat megállapításai
Az eljárás során 2003 októbere óta folyamatosan tájékoztatást kértem az árvíz során alkalmazott védekezési munkálatokról, és a felmerült károk megtérítésével kapcsolatos önkormányzati intézkedésekről. Az új eljárásban megismételt, mintegy négy hónapja küldött megkeresésemre választ egyáltalán nem kaptam. A korábbi eljárásban is csak egy soros válasz érkezett, de az sem jelentette az ügy érdemi elintézését.
A fentiekre tekintettel ismételten megállapítom, hogy a polgármesterhez intézett megkereséseim teljesítésének megtagadása sérti az országgyűlési biztosnak az Obtv. 18. §-ában meghatározott vizsgálati jogosultságát, korlátozza az országgyűlési biztost alkotmányos feladatának ellátásában, ezáltal az Alkotmány 2 §. (1) bekezdésében deklarált jogállamiságból fakadó jogbiztonsággal összefüggésben alkotmányos visszásságot okoz.

Ajánlás
Az Obtv. 20. § (1) bekezdése alapján felkérem a Komárom-Esztergom Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjét, hogy vizsgálja meg az ügyben a polgármester és a jegyző felelősségét, esetlegesen gondoskodjon más önkormányzat kijelölésével az eljárás mielőbbi lefolytatására, illetve tegyen meg minden intézkedést, kezdeményezést a felelősségre vonás érdekében a panasz orvoslására.
A polgármesteri mulasztáson túl jegyző felelősségre vonását azért kezdeményezem, mert 2005. január 21-én Esztergom Város Önkormányzat Polgármesteri Hivatalának osztályvezetője kötelezte el magát a kár mértékének megállapítására, és így az ügy további rendezésére. Ez az osztályvezető a jegyző vezetése alatt álló köztisztviselő, aki a polgármesternek címzett ajánlásomra válaszolva saját ígéretének a mai napig nem tett eleget.
Felkérem a közigazgatási hivatal vezetőjét, hogy ajánlásommal kapcsolatos álláspontjáról, illetve a megtett intézkedésről 30 napon belül értesíteni szíveskedjen.
A vizsgálati jelentésemet megküldtem a belügyminiszter részére is.

Budapest, 2005. november 8.

Lenkovics Barnabás sk.