Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének
Jelentése
az OBH 3068/2005. sz. ügyben

Előadó: dr. Gubucz Ágnes
Az eljárás megindítása
A panaszos az Országgyűlési Biztosok Hivatalához benyújtott beadványában sérelmezte, hogy a Csonka János Műszaki Szakközépiskola és Szakiskola (a továbbiakban: iskola) tanulói jogviszonyát orvosi alkalmatlanság miatt, év közben - 2005. április 1-jével – megszüntette, pedig a háziorvos által kiállított orvosi igazolás szerint alkalmas volt a szakképzésre.
A panasz nyomán felmerült az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében rögzített jogállamiság elvéből eredő tisztességes eljáráshoz, valamit az 57. § (5) bekezdésében deklarált jogorvoslathoz való jogok sérelmének a gyanúja, ezért az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv.) 16. § (1) bekezdése alapján vizsgálatot indítottam. 
Pest Megye Önkormányzatának főjegyzőjétől (a továbbiakban: főjegyző) a beadványban foglaltakkal kapcsolatban vizsgálat lefolytatását, valamint a keletkezett dokumentumok másolatának a megküldését kértem. 

Az ügy jogszabályi háttere
A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független demokratikus jogállam.
57. § (5) A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot - a jogviták ésszerű időn belüli elbírálásának érdekében, azzal arányosan - a jelenlévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja.

1993. évi LXXIX. törvény a közoktatásról (Közokt. tv)
11. § (7) Az e törvényben meghatározott jogokat és kötelezettségeket rendeltetésüknek megfelelően kell gyakorolni, illetőleg teljesíteni. A jogok rendeltetésszerű gyakorlása során kiemelt figyelmet kell fordítani a gyermeki és tanulói jogok érvényesítésére. A jog gyakorlása akkor nem tekinthető rendeltetésszerűnek, ha az az e törvényben és a szakképzésről szóló törvényben, illetve az e törvények végrehajtására kiadott jogszabályokban biztosított jogok csorbítására, érdekérvényesítési lehetőségek korlátozására, a véleménynyilvánítás elfojtására, a tájékozódási jog korlátozására irányul, vagy erre vezet. A rendeltetésellenes joggyakorlást haladéktalanul meg kell szüntetni, és hátrányos következményeit - az e törvényben, illetve a szakképzésről szóló törvényben szabályozott eljárás keretében - orvosolni kell. Az eljárásban a gyermek, tanuló javára kell dönteni, ha a tényállás nem tisztázható megnyugtatóan.
75. § (1) f./ Megszűnik a tanulói jogviszony (…)szakiskolában és szakközépiskolában folyó szakképzésben - ha a tanuló tanulmányainak folytatására egészségileg alkalmatlanná vált, és az iskolában nem folyik másik megfelelő szakképzés, vagy a tanuló nem kíván továbbtanulni, illetve a továbbtanuláshoz szükséges feltételek hiányában nem tanulhat tovább;
83. § (1) A nevelési-oktatási intézmény a gyermekkel, a tanulóval kapcsolatos döntéseit - jogszabályban meghatározott esetben és formában - írásban közli a tanulóval, illetve a szülővel

11/1994. (VI. 8.) MKM r. a nevelési-oktatási intézmények működéséről (MKMr.)
36. § (2) A nevelési-oktatási intézmény döntését határozatba foglalja, ha a jelentkezést, illetőleg a kérelmet részben vagy egészben elutasítja, vagy kérelem hiányában hoz a gyermekre, tanulóra hátrányos döntést, illetve a tanuló, kiskorú tanuló esetén a szülő kéri a döntés határozatba foglalását. (3) A határozatot meg kell indokolni. A határozatnak a jogorvoslati joggal kapcsolatos tájékoztatást is tartalmaznia kell.

33/1998. (VI. 24.) NM rendelet a munkaköri, szakmai, illetve személyi higiénés alkalmasság orvosi vizsgálatáról és véleményezéséről (NMr.)
13. § (7) A pályaválasztási tanácsadás céljából vizsgálatot végző orvos a szakvéleményét a 15/A. számú melléklet szerinti nyomtatványon adja meg a vizsgált személynek. Amennyiben a vizsgálatot végző orvos nem javasolja a vizsgált személyt az adott szakmára, az a szakképző intézménybe történő felvételnek nem képezi akadályát, de az első szakképzési évfolyamra való felvételnél a szakvéleményt figyelembe kell venni.
16. § Az …, tanuló, hallgató,… aki az előzetes, soron kívüli… alkalmassági vizsgálaton… alkalmatlan minősítést kapott, az adott … szakmai képzésben nem részesíthető….

A tényállás és a vizsgálat megállapításai 
A főjegyző által lefolytatott vizsgálat szerint a panaszos 2004/2005-ös tanévben karosszérialakatos szakiskolai évfolyamra jelentkezett és 2004. június 23-án létesített tanulói jogviszonyt az iskolával. A panaszos egészségügyi vizsgálat szükségességének az ismeretében 2004. június 23-i beiratkozáskor egy 2004. május 19-én kiállított belgyógyász-háziorvosi igazolást vitt magával. A háziorvosi igazolás szerint a panaszos karosszérialakatos szakmára alkalmas. Az iskola ennek az igazolásnak az elfogadásával tanulói jogviszonyt létesített a panaszossal.
2004 szeptemberében a tanév megkezdésekor az iskolaorvos egészségügyi kartont állított ki az iskolába beiratkozott új tanulókról. Így került a panaszos szeptember 2-án, az első rendelési napon az iskolaorvoshoz vizsgálatra. Ezen a vizsgálaton a panaszos jelezte, hogy gyermekkora óta asthmás betegségben szenved. Ennek tudatában az iskolaorvos behívta pályaalkalmassági vizsgálatra. Az elsőfokú pályaalkalmassági vizsgálaton - 2004. szeptember 9-én - az iskolaorvos a panaszost gyermekkori pulmonológiai leletei alapján karosszérialakatos szakma tanulására alkalmatlannak minősítette, de ennek írásos dokumentumát az iskola nem tudta bemutatni. A panaszos az osztálynapló alapján folytatta tanulmányait, osztályzatokat kapott, félévkor az iskola érdemjegyekkel minősítette. 
Az iskolaorvos szerint a panaszos az elsőfokú pályaalkalmassági döntés ellen fellebbezéssel kívánt élni, ezért 2005. február 24-i keltezéssel kiállította az elsőfokon megállapított pályaalkalmassági véleményt.  Az NMr. 13. § (7) bekezdése szerint amennyiben a vizsgálatot végző orvos nem javasolja a vizsgált személyt az adott szakmára, az a szakképző intézménybe történő felvételnek nem képezi akadályát, de az első szakképzési évfolyamra való felvételnél a szakvéleményt figyelembe kell venni. A panaszosnak az elsőfokú eredménnyel kellett megjelennie a Fodor József Országos Közegészségügyi Központ – Országos Munkahigiénés és Foglalkozás-egészségügyi Intézet Ifjúsági Egészségvédelmi Intézetben (a továbbiakban: egészségügyi központ), amit 2005. március 2-án megtett. Az egészségügyi központban a szakorvos megvizsgálta a leleteket, melynek alapján helybenhagyta az elsőfokú döntést és másodfokon is alkalmatlannak minősítette a panaszost karosszérialakatos szakma tanulására. 
Az iskolában csak karosszérialakatos szakmában folyik szakmai képzés, tehát a Közokt.tv. 75. § (1) bekezdésének f) pontja, valamint NMr. 16. §-a szerint a panaszost szakiskolai képzés keretében nem tudta más szakképző évfolyamra átvenni, ezért a 2005. március 2-án kiállított, másodfokon is egészségileg alkalmatlannak minősített panaszossal az iskola 2005. április 1-i dátummal a tanulói jogviszonyt - a főjegyző szerint - jogszerűen megszüntette. A vizsgálat szerint az iskolában nem lelhető fel olyan dokumentum, amely a panaszos egészségügyi alkalmatlanságát igazolná, arról feltehetőleg szóban értesült.
A panaszos tanulói jogviszonyának megszüntetésével kapcsolatban, az iskolában fellelhető dokumentumok között a törzskönyvben „Egészségügyi alkalmatlanság miatt kimaradt” bejegyzés található, a beírási naplóban „szakmai alkalmatlanság” bejegyzés szerepel, mely tanügyigazgatási szempontból hibás.
Mindezek alapján a főjegyző megállapította, hogy az iskola a tanulói jogviszony létesítésekor jóhiszeműen járt el, a tanuló mindenek felett álló érdekében tanulói jogviszonyt létesített a panaszossal. Megállapította továbbá, hogy az iskola megsértette a Közokt. tv. 11. § (7) bekezdésében foglaltakat, a tanulói jogok rendeltetésszerű gyakorlásához ugyanis nem biztosította a megfelelő tájékoztatást az egészségügyi alkalmassági vizsgálatról, a vizsgálatot végző orvos személyéről, a vizsgálat eredményeinek következményeiről. Az oktatási intézmény az MKMr. értelmében tanügyigazgatási tartalmi és eljárási hibákat követett el, megsértve ezzel többek között a tanuló tájékozódáshoz való jogát. Erre tekintettel a főjegyző felszólította az oktatási intézmény vezetőjét a tanügyi dokumentáció törvényes rendjének betartására, melyet a Pest Megyei Önkormányzat Hivatala vizsgálat keretében fog ellenőrizni.
A főjegyző megállapításait és intézkedését elfogadtam.  Az általa tett megállapításokon túl azonban észleltem azt is, hogy az iskola az osztályfőnök által aláírt étesítést állított ki a szülőnek arról, hogy a panaszos tanulói jogviszonyát megszüntette. Az értesítésből azonban nem állapítható meg, hogy a tanulói jogviszony megszüntetéséről a panaszos vagy szülője értesült volna. A tanulói jogviszony megszüntetéséről szóló értesítés nem felelt meg a Közokt. tv. 83. §-ába, valamint az MKM.r. 36. § (2) bekezdésébe foglalt követelményeknek sem, mert az iskola döntését nem foglalta határozatba, döntését nem indokolta, valamint nem tájékoztatta a tanulót jogorvoslati lehetőségeiről sem. Mindezzel a főjegyző megállapításait is ideértve a Csonka János Műszaki Szakközépiskola és Szakiskola megsértette a Közokt. tv., MNr., valamint MKMr. már hivatkozott szakaszait, mellyel a jogállamiság elvéből eredő jogbiztonsághoz, ezen belül a tisztességes eljáráshoz fűződő jog sérelmét okozta. A tanulói jogviszony megszüntetésére vonatkozó határozat meghozatalának elmulasztása - a már említett alapjog sérelmén túlmenően - előidézte a panaszos fellebbezési lehetőségének a kizárását és ezáltal a jogorvoslathoz való joggal összefüggésben is visszásságot keletkeztetett.
Az orvosi vélemények szakmai megalapozottságát hatáskör hiányában nem vizsgáltam.
Tekintettel arra, hogy Pest Megye Önkormányzatának főjegyzője megkeresésemre indult eljárása során megtette a szükséges intézkedéseket, annak kiegészítéseként - csak az általam tett külön megállapításomra vonatkozóan - az Obtv. 21. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a Csonka János Műszaki Szakközépiskola és Szakiskola igazgatójánál 

Kezdeményezem, hogy
a jövőben az eljárási cselekményeknél - a vonatkozó jogszabályi előírások garanciális jelentősége miatt - a tanulók érdekeinek a figyelembevételével járjon el, függetlenül attól, hogy a tanulóra nézve kedvező vagy kedvezőtlen döntést hoz.

Budapest, 2005. szeptember 26.

Takács Albert sk.