Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 2040/2005. számú ügyben

Ügyintéző: dr. Kunné dr. Simonyi Anna

Az eljárás megindulása
Egy budapesti Lakásfenntartó Szövetkezet elnöke panaszában előadta, hogy lakóépületükben több tulajdonos a lakásában „a konyha és a nagyszoba közötti falon kivágással olyan átalakítást végzett, amivel megbonthatta a teljes épületre vonatkozó statikai egyensúlyt.” A panaszos előadta továbbá, hogy a lakásszövetkezet közössége nem járult hozzá az ilyen lakás átalakításokhoz, valamint, hogy állásfoglalást kértek a helyi építésügyi hatóságtól, milyen eljárás vonatkozik az ismertetett építkezésekre. A válaszból az derült ki, hogy amennyiben az építtető rendelkezik statikai szakvéleménnyel, amelyik azt mondja ki, hogy a kivágandó fal válaszfal, úgy nem kell építésügyi hatósági eljárást lefolytatni. Ezt a választ nem tudják elfogadni, hiszen a statikus mindig csak a konkrét lakást vizsgálja, és nem az egymás alatt-fölött lévőkre gyakorolt hatást. 

Megállapított tényállás
A beadvány alapján az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv.) 16. §-a alapján vizsgálatot indítottam a tulajdonhoz való jog sérelmének gyanúja miatt.
Figyelemmel arra, hogy a felvetett probléma nem egy lakóházban, hanem valamennyi panelépületben reálisan várható átalakításokat érinti, az Országos Lakás- és Építésügyi Hivatal (OLÉH) elnök-helyettesét előzetes vizsgálatra, valamint az ügyben kialakított álláspontjának megküldésére kértem fel, továbbá felvetettem annak kérdését, hogy szükséges-e a vonatkozó jogszabályok módosítása, s ha igen, milyen intézkedés megtételét tervezi.

Érintett alkotmányos jog
A Magyar Köztársaság Alkotmánya
13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.

Alkalmazott jogszabályok
1997. évi LXXVIII. törvény az épített környezet alakításáról és védelméről (Étv.) 
34. § (1) Telekalakításhoz, építmény, építményrész, épületegyüttes megépítéséhez, átalakításához, bővítéséhez, felújításához, helyreállításához, korszerűsítéséhez, lebontásához, elmozdításához, illetve használatbavételéhez, fennmaradásához vagy a rendeltetésének megváltoztatásához (a továbbiakban együtt: építési munka) a jogszabályokban meghatározott esetekben az építésügyi hatóság engedélye szükséges.
36. § Építésügyi hatósági engedély a jogszabályok keretei között akkor adható, ha a) a tervezett építés a 18-19. §-okban, a 31. §-ban előírt, illetve a külön jogszabályban kötelezővé tett nemzeti szabvány szerinti követelményeknek megfelel, b) a tervezett építés az egyes építmények és területek védettségét elrendelő vagy azokra különleges feltételeket megállapító jogszabályoknak, az előzetes hatósági eljárásokban tisztázódott szakhatósági követelményeknek és az érdekelt szakhatóságok hozzájárulásában foglalt eseti előírásoknak megfelel, c) az építmény megépítése, tervezett használata, fenntartása nem okoz a környezetében olyan káros hatást, amely a terület rendeltetésének megfelelő mértéket meghaladná, az állékonyságot, az életet és egészséget, a köz- és vagyonbiztonságot veszélyeztetné, vagy a közérdeket egyéb módon sértené,
37. § (1) Az építésügyi hatóság engedélye egyben - az engedélybe foglalt szakhatósági előírások vonatkozásában - szakhatósági engedély is, amely azonban nem menti fel az építtetőt a külön jogszabályok szerint szükséges más hatósági engedélyek megszerzésének kötelezettsége alól.
38. § (1) Építési munkát - ha jogszabály eltérően nem rendelkezik - csak a jogerős és végrehajtható építési engedélynek, továbbá a hozzá tartozó, jóváhagyott - engedélyezési záradékkal ellátott - terveknek és egyéb okiratoknak, valamint jogszabályban meghatározott esetekben az ezek alapján készített műszaki megvalósítási terveknek megfelelően szabad végezni.
39. § (3) Az építmények teherhordó szerkezeteit nem érintő javító, karbantartó, felújító tevékenységet a munka jellegének megfelelő szakmunkás képesítéssel rendelkező személy felelős műszaki vezető nélkül is végezhet.
62. § (2) Felhatalmazást kap a miniszter arra, hogy b) az építészeti-műszaki tervek tartalmi követelményeit rendeletben megállapítsa.

45/1997. (XII. 29.) KTM rendelet az építészeti-műszaki tervdokumentációk tartalmi követelményeiről (KTM rendelet)
2. § (1) Az építmény tervdokumentációját a tervezett építmény rendeltetésének, valamint a tervfajtának megfelelő tartalmú és részletességű dokumentumokból magyar nyelven kell összeállítani. (6) Az adott anyag vagy szerkezet jelölésére vonatkozó hatályos nemzeti szabvány hiányában egyedileg meghatározott, egyértelmű jelkulcsot kell alkalmazni.
14. igazoló műszaki számításokat a hatályos nemzeti szabványokban foglaltak, vagy azzal legalább egyenértékű műszaki megoldás szerint:
16. az 1. számú mellékletben szereplő kitöltött statisztikai adatlapot;
6. § Meglévő építmény átalakítása, bővítése esetén az építési engedélyezési tervdokumentációnak az 5. §-ban meghatározott tartalmi részletességgel az alábbiakat kell tartalmaznia:
c) alaprajzo(ka)t (1:100 méretarányban) a meglévő építmény jellemző, de legalább az átalakítani szánt, valamint az az alatti-fölötti építményszintjeiről,
mb) az épület összes építési tevékenységgel, illetve tehernövekedéssel érintett függőleges és vízszintes teherhordó szerkezetére, valamint a meglévő teherhordó szerkezetek megfelelőségére, illetve megerősítésére vonatkozó, az elemek beazonosítását is biztosító, tartószerkezeti,
13. § (1) Az építmények kivitelezési tervdokumentációjának tartalmaznia kell a szintkülönbség-áthidalók alaprajzait és metszeteit (1:50 méretarányban) az épület minden 1,5 m-nél nagyobb függőleges méretű eleméről, mely ábrázolja és méretezi: (3) A (2) bekezdésben ismertetett jellemzőket meghaladó, de legfeljebb négy beépített szintű, vagy 6,00 m szerkezeti fesztávú, vagy 1000 m2 bruttó szintterületű építmény építése esetében a kiviteli tervdokumentációnak az építési engedélyezési tervdokumentáción túlmenően tartalmaznia kell tartószerkezeti tervet (méretarány 1:50), mely a teherhordó falak kivételével kiterjed az épület összes függőleges és vízszintes teherhordó szerkezetére és alapozására oly módon, hogy azok meghatározzák:

A vizsgálat megállapításai:
Az OLÉH elnök-helyettese a kért vizsgálatot követően arról tájékoztatott, hogy a „panelos technológiával létesített (lakó)épületekre vonatkozóan azok viszonylagosan nagy száma (az országban mintegy 700 ezer lakás található ma is ezen épülettípusból) és a korabeli építési előírásokhoz viszonyítva a megváltozott követelmények miatt már több éve folyik ezen épületállomány használati értékének növelésére vonatkozó központi, kormányzati és önkormányzati programok végrehajtása.
A lakáson belüli átalakításokra vonatkozóan a hatályos építésügyi jogszabályok egyedi, sajátos előírásokat ezen épülettípusra vonatkozóan jelenleg nem tartalmaznak, de -álláspontom szerint - nem is szükséges, ugyanis az építésügyi hatóságoknak a hatályos jogszabályok alkalmazásával lehetőségük van a megfelelő eljárás lefolytatására.
Figyelembe véve azonban azt, hogy a közeljövőben  ezen lakások belső átalakítására mind gyakrabban fog sor kerülni, valamint arra a körülményre, hogy ezen típusszerkezeteknél a tartószerkezeti rendszer a hagyományos tartószerkezeti rendszerektől eltérő kialakítású (ugyanis a közbenső falak tartószerkezeti feladatokat is ellátnak), kezdeményezzük a belső átalakításokra vonatkozóan egy tervezési segédlet elkészíttetését. A tervezési segédlet megfelelő szakmai iránymutatást adna országosan egységes gyakorlat és követelményrendszer kialakítására ezen lakóépületek belső átalakításához. A majdan elkészülő segédletet ajánlás jelleggel biztosítanánk az engedélyező hatóságok, valamint a tervezők, szakértők számára. A fentieken túlmenően – az építéstechnológiai sajátosságokra figyelemmel – az építészeti műszaki tervek tartalmi követelményeiről szóló hatályos építésügyi jogszabály következő módosításakor ezen épületállományra vonatkozóan megfontoljuk pontosító előírások bevezetését.
Utóbb arról kaptam tájékoztatást, hogy a tervezett segédlet és a KTM rendelet pontosítása, figyelemmel az Étv. módosítására irányuló előkészítési munkálatokra és annak országgyűlési elfogadására, nem készült el.
A beadványban felvetett azon kérdésre, hogy a kérdéses fal a lakóház szerkezetéhez tartozik-e, illetőleg válaszfalnak minősül, nem kaptam választ. Tájékoztatom a beadványtevőt, hogy az országgyűlési biztos az intézmény fennállása óta következetesen azt az álláspontot képviseli, hogy műszaki (tudományos) kérdésekben nem foglal állást az Alkotmány 70/G. § (2) bekezdésében foglaltakra (Tudományos igazságok kérdésében dönteni, kutatások tudományos értékét megállapítani kizárólag a tudomány művelői jogosultak).
Megállapítom, hogy a panaszban felvetett probléma csak az OLÉH által javasolt jogszabály módosítással és tervezési segédlet kiadásával orvosolható, azok megjelenéséig a tulajdonhoz fűződő alkotmányos jog sérülhet.

Ajánlások
A jogszabály hiányosságaiból eredő visszásság megszüntetése érdekében az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) 25. §-a alapján javasolom az Országos Lakás- és Építésügyi Hivatal elnök-helyettesének, hogy kezdeményezze a panelházak belső átalakítására vonatkozóan az általa is szükségesnek ítélt tervezési segédlet elkészíttetését, valamint az építéstechnológiai sajátosságokra figyelemmel – az építészeti műszaki tervek tartalmi követelményeiről szóló hatályos építésügyi jogszabály következő módosításakor ezen épületállományra vonatkozóan pontosító előírások bevezetését.

Budapest, 2006. március 6.

Lenkovics Barnabás sk.