Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének
Jelentése
az OBH 1927/2005. sz. ügyben 

Előadó: Tomolák Katalin

Az eljárás megindulása
A panaszos hivatalunkhoz intézett beadványában előadta, hogy élettársával együtt négy kiskorú gyermeket nevelnek. A gyermekek közül kettő a panaszos, kettő pedig élettársa előző házasságából született. A panaszos méltánytalannak tartja, hogy csupán azért, mert élettársi kapcsolatban és nem házasságban élnek, sem a családi pótlék, sem a tankönyvtámogatás összegének megállapításakor nem illeti meg őket a nagycsaládosoknak járó kedvezmény. 
A panasz alapján sérülni látszott a gyermekeknek az állam és társadalom részéről nyújtott gondoskodáshoz és támogatáshoz való alkotmányos joga, ezért az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) 16. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazásom alapján vizsgálatot indítottam.

Érintett alkotmányos jogok
A Magyar Köztársaság Alkotmánya
66. § (2) A Magyar Köztársaságban az anyáknak a gyermek születése előtt és után külön rendelkezések szerint támogatást és védelmet kell nyújtani.
67. § (1) A Magyar Köztársaságban minden gyermeknek joga van a családja, az állam és a társadalom részéről arra a védelemre és gondoskodásra, amely a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges.
70/A. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a területén tartózkodó minden személy számára az emberi, illetve az állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni, születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül. (2) Az embereknek az (1) bekezdés szerinti bármilyen hátrányos megkülönböztetését a törvény szigorúan bünteti. (3) A Magyar Köztársaság a jogegyenlőség megvalósulását az esélyegyenlőtlenségek kiküszöbölését célzó intézkedésekkel is segíti.

1998. évi LXXXIV. tv. a családok támogatásáról
1. § E törvény célja, hogy a családok szociális biztonságának elősegítése, a gyermeknevelés anyagi terheinek csökkentése érdekében meghatározza az állam által nyújtandó családtámogatási ellátások rendszerét, formáit, az ellátások jogosultsági feltételeit, valamint az ellátások megállapításával és folyósításával kapcsolatos legfontosabb hatásköri és eljárási szabályokat.
3. § (1) A családnak mint a társadalom alapvető egységének sokoldalú segítése, a családi élet biztonságának és a gyermekvállalás feltételeinek javítása az állam egyik legfontosabb feladata. (2) A gyermek gondozásához, neveléséhez nyújtott ellátás célja a gyermek egészséges, harmonikus fejlődésének, testi, szellemi, erkölcsi gyarapodásának kiteljesítése. (3) A családnak nyújtott ellátások az állam részéről biztosított olyan támogatások, amelyek elismerve a család és a gyermekvállalás fontosságát - jövedelmi helyzettől függetlenül - a gyermeket nevelő szülőt illetik meg. (4) A többgyermekes, a gyermeket egyedül nevelő, továbbá a tartósan beteg, illetve súlyosan fogyatékos gyermeket nevelő családokra nehezülő terhek ellensúlyozása céljából, továbbá esélyegyenlőségük elősegítése érdekében a családtámogatási rendszer egyes elemei differenciáltak.
6. § A gyermek nevelési, iskoláztatási költségeihez az állam havi rendszerességgel járó családi pótlékot nyújt.
7. § (1) Családi pótlékra jogosult a) a vér szerinti, az örökbe fogadó szülő, a szülővel együtt élő házastárs, az a személy, aki a saját háztartásában nevelt gyermeket örökbe kívánja fogadni, és az erre irányuló eljárás már folyamatban van (a továbbiakban együtt: szülő), a nevelőszülő, a hivatásos nevelőszülő, a gyám, továbbá az a személy, akihez a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény (a továbbiakban: Gyvt.) 72. §-ának (1) bekezdése alapján a gyermeket ideiglenes hatállyal elhelyezték aa) a még nem tanköteles, ab) tankötelezettsége megszűnéséig a tanköteles, ac) az általános iskolai, középiskolai, szakiskolai (a továbbiakban együtt: közoktatási intézmény) tanulmányokat folytató és a (2) bekezdésben megjelölt életkorú saját háztartásában nevelt gyermekre tekintettel; b) a vagyonkezelői joggal felruházott gyám, illetőleg a vagyonkezelő eseti gondnok a gyermekotthonban, a javítóintézetben nevelt vagy a büntetés-végrehajtási intézetben lévő gyermekvédelmi gondoskodás alatt álló gyermekre (személyre) tekintettel, amennyiben az aa)-ac) pontokban meghatározott feltételek valamelyike fennáll; c) a Magyarország területén működő szociális intézmény vezetője az intézményben elhelyezett gyermekre tekintettel; d) a tizennyolcadik életévét betöltött tartósan beteg, illetve súlyosan fogyatékos személy, feltéve, ha utána tizennyolcadik életévének betöltéséig magasabb összegű családi pótlékot folyósítottak.
12. § A családi pótlék összegének megállapítása szempontjából azt a vér szerinti, örökbe fogadott vagy nevelt gyermeket kell figyelembe venni, a) aki az igénylő háztartásában él, és aa) akire tekintettel a szülő, a nevelőszülő, a hivatásos nevelőszülő, a gyám családi pótlékra jogosult, ab) aki közoktatási intézmény tanulója vagy felsőoktatási intézményben első akkreditált felsőfokú iskolai rendszerű szakképzésben, első egyetemi vagy főiskolai szintű alapképzésben részt vevő hallgató és rendszeres jövedelemmel nem rendelkezik, ac) aki a 8. § (3) bekezdése alapján saját jogán jogosult az ellátásra; b) aki fogyatékos és szociális intézményi ellátásban részesül, feltéve, hogy őt a gyámhivatal nem vette átmeneti vagy tartós nevelésbe és a családi pótlékot igénylő - a kormányrendeletben foglaltak szerint - vele kapcsolatot tart fenn.
13. § A családi pótlék összegének megállapítása szempontjából egyedülállónak kell tekinteni azt a szülőt, gyámot is, b) aki saját maga vagy házastársa, élettársa ba) közoktatási intézmény tanulója, felsőoktatási intézmény első oklevelet szerző hallgatója és jövedelme nincs,

2001. évi XXXVII. törvény a tankönyvpiac rendjéről
8. § (4) Az iskolai tankönyvrendelésnek biztosítania kell, hogy - az iskolától történő tartós tankönyv és más tankönyv kölcsönzésével, a napköziben, tanulószobában elhelyezett tankönyvek igénybevétele, illetőleg a tankönyvek megvásárlásához nyújtott támogatás útján - a nappali rendszerű iskolai oktatásban részt vevő minden olyan tanuló részére, aki a) tartósan beteg, b) sajátos nevelési igényű, c) három- vagy többgyermekes családban él, d) egyedülálló szülő által nevelt, e) nagykorú és saját jogán családi pótlékra jogosult, f) rendszeres gyermekvédelmi kedvezményben részesül, a tankönyvek ingyenesen álljanak rendelkezésre (normatív kedvezmények). (5) Abban a kérdésben, hogy a normatív kedvezményre való jogosultság elbírálásánál kit kell a) tartósan beteg, súlyosan fogyatékos, három- vagy többgyermekes családban élő, egyedülálló szülő által nevelt, nagykorú és saját jogán családi pótlékra jogosultnak tekinteni - kivéve, ha a családi pótlékra való jogosultság a legmagasabb életkor elérése miatt szűnt meg - a családok támogatásáról szóló 1998. évi LXXXIV. törvény II. fejezetében, b) sajátos nevelési igényűnek tekinteni, a közoktatásról szóló törvény 121. §-a (1) bekezdésének 28. pontjában foglaltakat kell alkalmazni.

A tényállás és a vizsgálat megállapításai
A panasz alapján először a családok támogatásáról szóló 1998. évi LXXXIX. törvény rendelkezéseit tekintettem át. 
Megállapítottam, hogy a törvény – sem a 2006. január 1-jétől hatályba lépett módosítása, sem az azt megelőzően hatályos rendelkezése nem tartalmaz előírásokat az egymás gyermekeit közösen nevelő élettársi kapcsolatban élők és azok gyermekei támogatására. Az élettársi kapcsolatban élő szülők és egymás gyermekei a törvény módosítása előtt sem és jelenleg sem tekinthetők többgyermekes családnak, csak olyan szülőknek, akik gyermeküket, illetve gyermekeiket nem egyedülállóként nevelik. A jogalkotó a családi pótlékra jogosultak meghatározásánál ugyanis nem vette, és jelenleg sem veszi figyelembe az élettársat. Az ilyen család szociális biztonságának elősegítése, a gyermeknevelés anyagi terheinek csökkentése nem volt, illetve nem célja a törvénynek.
A jogalkotó szerint tehát az élettársi kapcsolatban élő és egymás gyermekeit közösen nevelő szülőket a családi pótlék összegének megállapításánál a kedvezőbb elbírálás nem illeti meg. 
Ez a panaszos esetében azt jelenti, hogy ő csak a saját két gyermekére és élettársa is csak a saját két gyermekére igényelhet családi pótlékot, melynek összege kevesebb, mint a házasságban élő négy gyermeket nevelő családok esetében.
A családi pótlékra való jogosultság meghatározza az ingyenes tankönyvben részesülők körét is. A szülő az iskolának nyilatkozik, hogy családi pótlékra jogosult, a családi pótlék összege pedig – a tankönyvpiac rendjéről szóló 2001. évi XXXVII. törvény magyarázata értelmében – „igazolja”, hogy a gyermek (tanuló) tartósan beteg, három vagy több gyermekes családban él-e vagy egyedülálló szülő által nevelt. 
Összességében tehát elmondható, hogy a jelenlegi jogi szabályozás szerint eltérő elbírálás alá esnek a házasságban gyermekeket nevelő családok, valamint az élettársi kapcsolatban egymás gyermekeit nevelő „családok”, tekintet nélkül arra, hogy a gyermekek száma megegyezik. Ez a szabályozás pedig sérti gyermekeknek – az Alkotmány 66. § (2) bekezdésében, a 67. § (1) bekezdésében, valamint a 70/A §-ban deklarált – az egészséges testi, szellemi erkölcsi fejlődéséhez szükséges, az állam és a társadalom részéről nyújtott gondoskodáshoz, támogatásához való jogát, és sérti a diszkrimináció tilalmát is. Ezért az Obtv. 25. §-ában kapott felhatalmazásom alapján az Ifjúsági, Családügyi, Szociális és Esélyegyenlőségi miniszternek javaslom, hogy kezdeményezze a családok támogatásáról szóló 1998. évi LXXXIV. törvény módosítását, oly módon, hogy az élettársi kapcsolatban élő és egymás gyermekét közösen nevelő szülők a családi pótlék összegének megállapításánál egyenlő elbírálás alá essenek a házasságban élő gyermekeket nevelő szülőkkel, illetve gyermekekkel. 

Budapest, 2006. március 22.

Takács Albert sk.