Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének
Jelentése
az OBH 1227/2005. sz. ügyben

Előadók: dr. Fogarassy Edit
Az eljárás megindítása
A Hivatalomhoz forduló panaszos beadványában a zuglói Polgármesteri Hivatal, a XIV. kerületi Rendőrkapitányság, valamint a BRFK eljárását, ill. mulasztását sérelmezte. 
Az ügyben alkotmányos jogokkal összefüggő visszáság gyanújára tekintettel vizsgálatot rendeltem el, melynek keretében megkerestem a budapesti rendőrfőkapitányt, valamint Budapest-Zugló jegyzőjét.

Érintett alkotmányos jogok
A jogállamiság elvéből levezethető tisztességes eljáráshoz való jog (2. § /1/ bek.);
Panaszhoz való jog (64. §)

Alkalmazott jogszabályok
1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárásról (Áe.): 
13. § (1) Az államigazgatási eljárás az ügyfél kérelmére, bejelentésére, nyilatkozatára (a továbbiakban: kérelem) vagy hivatalból indul meg.
15. § (1) Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg. (5) Az eljáró közigazgatási szerv vezetője a határidőt indokolt esetben egy ízben legfeljebb harminc nappal meghosszabbíthatja. Erről - kérelemre indult eljárás esetén - az ügyfelet értesíteni kell.

1959. évi IV. törvény a Polgári Törvénykönyvről (Ptk.)
191. § (1) Akit birtokától megfosztanak vagy birtoklásában zavarnak, a jegyzőtől egy éven belül kérheti az eredeti birtokállapot helyreállítását vagy a zavarás megszüntetését. (3) A jegyző az eredeti birtokállapotot helyreállítja, és a birtoksértőt e magatartásától eltiltja, kivéve ha nyilvánvaló, hogy az, aki birtokvédelemért folyamodott, nem jogosult a birtoklásra, illetőleg birtoklásának megzavarását tűrni volt köteles. Határozatot hozhat továbbá a jegyző a hasznok, károk és költségek kérdésében is. (4) A jegyző határozata ellen államigazgatási úton jogorvoslatnak helye nincs; a birtoklás kérdésében hozott határozatot három napon belül végre kell hajtani.
192. § (1) Az a fél, aki a jegyző határozatát sérelmesnek tartja, a határozat kézbesítésétől számított tizenöt napon belül a bíróságtól kérheti a határozat megváltoztatását. (2) A birtokos az eredeti birtokállapot helyreállítását vagy a zavarás megszüntetését egy év eltelte után közvetlenül a bíróságtól kérheti. A birtokos közvetlenül a bírósághoz fordulhat akkor is, ha az ügyben a birtokláshoz való jogosultság is vitás. (3) A bíróság a birtokperben a birtokláshoz való jogosultság alapján dönt; a békés birtoklásban megzavart fél jogosultságát vélelmezni kell.

1994. évi XXXIV. törvény a Rendőrségről (Rtv.):
29. § (1) A rendőr a feladata ellátása során igazoltathatja azt, akinek a személyazonosságát meg kell állapítania. Az igazoltatott köteles a személyazonosító adatait hitelt érdemlően igazolni. A személyazonosság igazolására elsősorban a személyi igazolvány szolgál, elfogadható továbbá minden olyan okmány, amelyből az igazoltatott kiléte hitelt érdemlően megállapítható. A rendőr az általa ismert vagy más jelen lévő ismert kilétű személy közlését is elfogadhatja igazolásként.
93. § (1) Panasz előterjesztésére az jogosult, akivel szemben az intézkedést foganatosították. (2) A panaszt az intézkedést követő 8 napon belül az intézkedést foganatosító rendőri szervnél lehet előterjeszteni. (3) A panaszt a beérkezéstől számított 15 napon belül az intézkedést foganatosító rendőri szerv vezetője indokolt határozattal bírálja el. (4) A határozat ellen fellebbezésnek van helye, amelyet a közléstől számított 8 napon belül a felettes szervhez címezve, a panaszt elbíráló határozatot hozó rendőri szervnél lehet előterjeszteni. (5) A fellebbezést az ügy összes iratával a fellebbezési határidő leteltétől számított nyolc napon belül fel kell terjeszteni a felettes szervhez, kivéve, ha a panaszt elbíráló határozatot hozó szerv a határozatát visszavonja, illetőleg a fellebbezésnek megfelelően módosítja, kijavítja vagy kiegészíti. (6) A felettes szerv a fellebbezés beérkezésétől számított 15 napon belül indokolt határozatában az első fokú határozatot helybenhagyja, megváltoztatja vagy megsemmisíti. (7) Ha az érdemi határozat hozatalához nincs elég adat, vagy a tényállás további tisztázása szükséges, a felettes szerv maga intézkedik a tényállás kiegészítése iránt, vagy a határozat megsemmisítése mellett az első fokú határozatot hozó szervet új eljárásra utasíthatja. (8) A felettes szerv határozatát írásban, a panaszt elbíráló határozatot hozó szerv útján kell közölni a fellebbezővel. (9) A felettes szerv határozata közigazgatási határozat, amelynek bírósági felülvizsgálatát - a közigazgatási határozatok bírósági felülvizsgálatára vonatkozó szabályok szerint - kérheti az, aki az (1) bekezdés szerint panasz előterjesztésére jogosult. (10) A (2)-(4) bekezdésben meghatározott határidő elmulasztása esetén az elmulasztott határidő utolsó napjától számított 8 napon belül az eljáró szervnél a mulasztási ok, vagy akadály megjelölésével igazolási kérelmet lehet előterjeszteni, amelynek elfogadásáról az eljáró szerv vezetője határoz. Ha a mulasztás az érdekeltnek később jutott a tudomására, vagy az akadály később szűnt meg, a határidő a tudomásra jutástól, illetőleg az akadály megszűnésétől kezdődik. A mulasztástól számított 3 hónap eltelte után igazolási kérelmet nem lehet előterjeszteni.

218/1999. (XII. 28.) Korm. rendelet az egyes szabálysértésekről:
6. § (1) Aki lakott területen, az ott levő épületben, vagy az ahhoz tartozó telken, tömegközlekedési eszközön, továbbá természeti és védett természeti területen indokolatlanul és a megengedettnél nagyobb zajt okoz, amely alkalmas arra, hogy mások nyugalmát, illetőleg a természeti vagy a védett természeti értéket zavarja, harmincezer forintig terjedő pénzbírsággal sújtható. (Csendháborítás) (2) Az (1) bekezdésben meghatározott szabálysértés elkövetőjével szemben a rendőrség, továbbá a helyi önkormányzat képviselő-testülete hivatalának erre felhatalmazott ügyintézője, a közterület-felügyelő, a természeti és védett természeti területen a természetvédelmi őr, helyi jelentőségű védett területen az önkormányzati természetvédelmi őr helyszíni bírságot szabhat ki.

Megállapított tényállás
A panaszos beadványában előadta, hogy 2004. november 21-én délután csendháborítás miatt kihívták a rendőrséget a lakásukhoz. A rendőrök állítólag rugdosták a lakás ajtaját (szétrúgták a kilincset), majd ki-be kapcsolgatták az áramot. A lakásban a panaszos fia és egy barátja tartózkodott. Miután a panaszos tudomást szerzett az esetről, panaszt kívánt tenni a XIV. kerületi Rendőrkapitányságon, de állítása szerint az ügyeletes tiszt kinevette, és nem vette fel a panaszát. Másnap, november 22-én a panaszos a BRFK-n tett írásban panaszt, de nem kapott választ.
A budapesti rendőrfőkapitány az alábbiakról tájékoztatott: A panaszos beadványát a BRFK Hivatala 2004. november 23-án illetékességből 707-901/2004. számon, futárszolgálattal megküldte a XIV. kerületi Rendőrkapitányságnak (a továbbiakban: rendőrkapitányság). A rendőrkapitányság nyilvántartása alapján ugyanakkor a levél megérkezése nem mutatható ki, ezért a panaszügyben érdemi intézkedés valóban nem történt. A rendőrkapitányság vezetője által elrendelt belső vizsgálat megállapította, hogy a beadvány a Közrendvédelmi Osztályra eljutott, de ezt követően nem volt nyoma. Személyes felelősséget az ügyben nem tudtak megállapítani. Az új rendőrkapitány a hasonló esetek megelőzésére átadó-átvételi könyvet vezetett be. 
A rendőrkapitány 2005. február 16-án kelt határozatában a panaszt elbírálta, és – miután azt nem a jogosult (akivel szemben az intézkedés történt) terjesztette elő – elutasította. A határozat indoklása szerint 2004. november 21-én a lakók bejelentése nyomán került sor a rendőri intézkedésre, mert a panaszos fia rendszeresen olyan hangerővel hallgatta a zenét, ami a lakók nyugalmát zavarta. A helyszínen megjelent két körzeti megbízottnak senki nem nyitott ajtót. Néhány óra elteltével – újabb bejelentés nyomán – ismét kimentek a rendőrök, de ekkor sem nyitottak ajtót. Az eljáró rendőrök valóban erősen dörömböltek az ajtón, de nem rugdosták azt. Ezután 30-40 percet várakoztak a folyosón, mikor a lakásból kijött a panaszos fia és a barátja. A rendőrök igazoltatták őket, és kérdőre vonták, hogy miért zavarják a szomszédokat. Ezt követően csendháborítás miatt szabálysértési feljelentést tettek a panaszos fia ellen.
A rendőrkapitányságon 2004. november 21-én szolgálatot teljesítő ügyeletes az esetre, ill. a panaszosra már nem emlékezett, így érdemben nem tudott nyilatkozni az üggyel kapcsolatban. A budapesti rendőrfőkapitány tájékoztatta a panaszost, hogy amennyiben kéri a panasz ezen részének további vizsgálatát, személyes meghallgatása érdekében vegye fel a kapcsolatot az ügy előadójával.
Budapest-Zugló jegyzője arról tájékoztatott, hogy a panaszossal és a fiával szemben szomszédaik – hangos zenehallgatás miatt – birtokvédelmi kérelmet terjesztettek elő, mely 2004. október 27-én érkezett meg a Polgármesteri Hivatalba. Az ügyben a hatóság államigazgatási eljárás keretében bizonyítást folytatott le, 2004. november 19-én tárgyalást, december 7-én pedig helyszíni szemlét tartott. Az ügyintézési határidőt a hatóság vezetője november 24-én 30 nappal meghosszabbította.
A Polgármesteri Hivatal Hatósági Osztályának vezetője 2005. február 10-én kelt határozatban a birtokvédelmi kérelmet elutasította, mert a kérelmezők nem tudták tanúkkal igazolni az állításukat. A határozatot azonban az aláírását követően – adminisztrációs hiba miatt – nem kézbesítették. A jegyző a mulasztásért felelős köztisztviselőt szóban figyelmeztette, és felhívta a figyelmét, hogy a következő esetben szigorú felelősségre vonást fog alkalmazni vele szemben. A határozatot 2005 októberében – kísérőlevéllel együtt – pótlólag megküldték az érintetteknek. 

A vizsgálat megállapításai
Vizsgálatom során megállapítottam, hogy a XIV. kerületi Rendőrkapitányság mulasztása visszásságot okozott a panaszhoz való joggal összefüggésben. A mulasztás körülményeit, ill. felelősét a rendőrségnek nem sikerült feltárnia.
Az eset orvosolhatatlanságára tekintettel kezdeményezéssel nem élek, de nyomatékosan felhívom a kapitányság vezetőjének a figyelmét a körültekintőbb eljárásra, és az alkotmányos jogsérelmet eredményező adminisztrációs mulasztások elkerülésének a szükségességére.
A 2005. október 31-ig hatályos 1957. évi IV. törvény (Áe.) 15. § (1) bek. értelmében az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől számított 30 napon belül kell meghozni. A határidő egy ízben, 30 nappal hosszabbítható meg.
Vizsgálatom eredményeként megállapítottam, hogy Budapest-Zugló Polgármesteri Hivatalának eljárása, ill. mulasztása – az eljárási határidő túllépése, ill. a határozat kézbesítésének elmulasztása tekintetében – visszásságot okozott a jogállamiság, jogbiztonság elvéből levezethető tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggésben. 
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bek. alapján – a hasonló esetek jövőbeni elkerülése érdekében – kezdeményezem a jegyzőnél, hogy az államigazgatási eljárások lefolytatása során tartsák be a vonatkozó jogszabályi előírásokat. A mulasztással kapcsolatban megtett jegyzői intézkedést elfogadom.

Budapest, 2005. november 16.

Takács Albert sk.