Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének
Jelentése
az OBH 6501/2004. számú ügyben

Előadó: dr. Budai Andrea
A vizsgálat megindulása
A panaszos beadványában Érd Város Önkormányzata Polgármesteri Hivatala (a továbbiakban: polgármesteri hivatal) építményadó ügyben követett eljárását és határozatait sérelmezte.
A panasszal kapcsolatban felmerült a jogállamiságból eredő jogbiztonsághoz, ezen belül a tisztességes eljáráshoz fűződő jog, valamint a jogorvoslathoz való jog sérelmének gyanúja, ezért az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban Obtv.) 16. § (1) bekezdése alapján vizsgálatot indítottam. Vizsgálatom során a Pest Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjét vizsgálat lefolytatására kértem.

Az érintett alkotmányos jog
1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) Magyar Köztársaság független demokratikus jogállam.
57. § (5) A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot - a jogviták ésszerű időn belüli elbírálásának érdekében, azzal arányosan - a jelenlévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja.

Alkalmazott jogszabályok:
1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól (Áe.)
15. § (1) Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg. (5) Az eljáró közigazgatási szerv vezetője a határidőt indokolt esetben egy ízben legfeljebb harminc nappal meghosszabbíthatja. Erről - kérelemre indult eljárás esetén - az ügyfelet értesíteni kell.
16. § (3) A kérelmet tartalma szerint kell elbírálni. A kérelem elintézését nem lehet megtagadni azért, mert elnevezése nem egyezik a tartalmával.
26. § (1) A közigazgatási szerv köteles a határozathozatalhoz szükséges tényállást tisztázni. Ha ehhez a rendelkezésre álló adatok nem elegendőek, hivatalból vagy kérelemre bizonyítási eljárást folytat le. (2) A közigazgatási szerv által hivatalosan ismert és a köztudomású tényeket nem kell bizonyítani. (3) Bizonyítási eszközök különösen: az ügyfél nyilatkozata, az irat, a tanúvallomás, a szemle és a szakértői vélemény. (4) A közigazgatási szerv a bizonyítékokat egyenként és összességükben értékeli, és az ezen alapuló meggyőződése szerint állapítja meg a tényállást.
43. § (1) A határozatnak tartalmaznia kell: a) az eljáró közigazgatási szerv megnevezését, az ügyfél nevét és lakóhelyét (székhelyét), az ügy számát, tárgyának és ügyintézőjének megjelölését, b) a rendelkező részben a közigazgatási szerv döntését, továbbá a fellebbezés és a bírósági felülvizsgálat lehetőségéről való tájékoztatást, c) az indokolásban a megállapított tényállást és az annak alapjául elfogadott bizonyítékokat; az ügyfél által felajánlott, de mellőzött bizonyítást és a mellőzés indokait; az eljárt szakhatóságok megnevezését és azokat a jogszabályokat, amelyek alapján a közigazgatási szerv a határozatot hozta, d) a határozat hozatalának helyét és idejét, a határozat aláírójának nevét, hivatali beosztását és a közigazgatási szerv bélyegzőlenyomatát.
65. § (1) A fellebbezést annál a közigazgatási szervnél kell előterjeszteni, amely a megtámadott határozatot hozta. A fellebbezésben új tények és bizonyítékok is felhozhatók. (2) A fellebbezést az ügy összes iratával a fellebbezési határidő leteltétől számított nyolc napon belül fel kell terjeszteni a felettes szervhez, kivéve ha a közigazgatási szerv a megtámadott határozatot visszavonja, illetőleg a fellebbezésnek megfelelően módosítja, kijavítja vagy kiegészíti.

A megállapított tényállás és a vizsgálat megállapításai:
A panaszos 2002. augusztus 14-én építményadó elengedésére irányuló kérelmet nyújtott be az érdi polgármesteri hivatalhoz, mint első fokú adóhatósághoz.  A hivatal a kérelmet a törvényes harminc napos határidőn túl, 2002. december 31-én kelt, 31751/2002. számú határozatával bírálta el, de nem a tartalma szerint, hanem részletfizetést engedélyezett a panaszos számára.
A polgármesteri hivatal azzal, hogy az elintézési határidőt túllépte és nem a kérelemről döntött visszásságot okozott a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelményével, ezen belül a tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggésben.
Megállapítottam azt is, hogy a határozat ellen a panaszos 2003. január 17-én fellebbezést nyújtott be, egyben kérte eljárási illeték alóli mentesítését. Az első fokú szerv a jogorvoslati kérelem alapján nem változtatta meg  döntését és az iratokat sem terjesztette fel a felettes szervhez elbírálásra, mellyel az Áe. 65. § (2) bekezdésében foglalt kötelezettségét sértette meg. A polgármesteri hivatal ezen eljárása ismét visszásságot okozott a jogbiztonság követelményével, a tisztességes eljáráshoz való joggal, de a jogorvoslathoz való joggal kapcsolatban is. Ez utóbbit az okozta, hogy a polgármesteri hivatal a fellebbezést a jogszabályban előírt határidőn belül (8 napon belül) nem terjesztette fel másodfokú elbírálásra, annak ellenére, hogy a megtámadott határozatot nem változtatta meg, illetve nem vonta vissza, vagyis a jogorvoslati eljárás szabályait nem tartotta be.
A polgármesteri hivatal 2003. január 28-án vetette ki a 2003. évre esedékes építményadót, és annak megfizetésére ismételten részletfizetést engedélyezett a panaszos részére.
A polgármesteri hivatal 2004. január 26-án kelt, 24678/2004. számú határozattal állapította meg a panaszos 2004. évi építményadó fizetési kötelezettségét. A panaszos 2004. november 8-án újabb építményadó elengedésére irányuló kérelmet nyújtott be a polgármesteri hivatalba. Kérelmét a jegyző a 46713/2004. számú, 2004. november 25-én kelt határozatával elutasította. Ugyanezen a napon levelet írt - a határozattal megegyező számon – a panaszosnak, melyben részletezte azokat a tényeket és körülményeket, amelyek a döntését megalapozták. Az Áe. 43. § (1) bekezdése szerint a határozat indoklásának tartalmaznia kell a megállapított tényállást és az annak alapjául elfogadott bizonyítékokat; az ügyfél által felajánlott, de mellőzött bizonyítást és a mellőzés indokait; az eljárt szakhatóságok megnevezését és azokat a jogszabályokat, amelyek alapján a közigazgatási szerv a határozatot hozta.
A jegyző azzal, hogy nem a méltányossági kérelmet elutasító határozat indokolásában fejtette ki az elutasítás indokait, hanem egy külön levélben tette ezt, visszásságot okozott a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelményével, ezen belül a tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggésben.
Közigazgatási hivatal vezetője - tekintettel arra, hogy a panaszos részéről részletfizetési engedély iránti kérelem benyújtására az évek során egyszer sem került sor - Érd Város jegyzőjének az e tárgyban hozott 31751/2002., 24678/2003., 46713/2004. számú határozatait megsemmisítette. Ugyancsak megsemmisítette a méltányosság tárgyában hozott első fokú elutasító döntést is, és az első fokú hatóságot új eljárás lefolytatására utasította. Az új eljárás, a közigazgatási hivataltól kapott tájékoztatás szerint jelenleg is folyamatban van, – annak ellenére, hogy az Áe. 15. §-ban előírt ügyintézési határidőt a polgármesteri hivatal már túllépte - ezért vizsgálatom eredményét összefoglaló jelentésem erre vonatkozó megállapításokat nem tartalmaz.
Tekintettel arra, hogy a közigazgatási hivatal vezetője saját hatáskörében intézkedett a panaszos sérelmének az orvoslásáról, megsemmisítette az alkotmányos visszásságot okozó határozatokat és a polgármesteri hivatalt új eljárásra utasította, továbbá felhívta a figyelmet a határidők jövőbeni pontos betartására, vizsgálatomat országgyűlési biztosi intézkedés nélkül zártam le.

Budapest, 2005. június 22.

Takács Albert sk.