Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 5616/2004. sz. ügyben

Előadó: dr. Simonyi Anna
Az eljárás megindulása
A Kft ügyvezetője beadványában azt sérelmezte, hogy a kiskunfélegyházi építésügyi hatóság a használatbavételi engedély iránti kérelmét elutasította, és az ellene benyújtott fellebbezést nem terjesztette fel a Bács-Kiskun Megyei Közigazgatási Hivatalnak a fellebbezési eljárás lefolytatására. Amennyiben az Áe. alapján erre nem kerül sor, mert a hatóság a fellebbezésben foglaltakkal egyetért és saját hatáskörben orvosolja hibáját, sérelmes, hogy az építésügyi hatóság hónapokon keresztül nem vonta vissza törvénysértő döntését, nem hozott új határozatot, így jogai sérültek, és a hatóság mulasztásából jelentős (több milliós) kára származik.
Figyelemmel arra, hogy a beadványban írtak a jogállamiságból fakadó jogbiztonság alkotmányos elvének érvényesülésével, valamint a jogorvoslathoz fűződő alkotmányos joggal összegfüggő visszásság gyanújára engedtek következtetni, az ügyben vizsgálatot indítottam. 
A vizsgálat megindításával egyidejűleg az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) 18. § (2) bekezdése alapján Kiskunfélegyháza Város jegyzőjétől tájékoztatást és a vonatkozó előzményi iratok egyidejű megküldését kértem.

Megállapított tényállás
A panaszos Kft. 1999-ben építési engedélyt kapott (1999. 08.27-én jogerőssé vált  határozattal) a kiskunfélegyházi, tulajdonában álló ingatlanon létesítendő toll raktár és toll osztályozó csarnoképület építésére. Az építtető 2000-ben módosított építési engedély iránti kérelmet nyújtott be, melynek alapján az eredetileg 312 m² (hasznos alapterület: 287,06 m²) alapterületű tervezett épület alapterülete 406,25 m²-re (a műszaki leírás szerint: 424,09 m², hasznos alapterület: 388,34 m²) változott. Az engedélyt megadó határozatot a hatóság  2000. 03.20-án jogerősítő záradékkal látta el.
A panaszos 2004. 04. 26-án érkezetett beadványával kérte az elkészült épület használatbavételi engedélyét, amelyet az építési hatóság elutasított (2004. 06. 23-án kelt határozattal), mert a szakhatóságok nem járultak hozzá az engedély kiadásához. A kérelmező fellebbezést nyújtott be, amelyet az első fokú hatóság nem terjesztett fel elbírálásra, hanem észlelve, hogy az évekkel azelőtt kiadott építési engedélyezési eljárás szabálytalan volt, saját hatáskörében igyekezett utólag rendezni az ügyet, a szakhatósági állásfoglalásokat pótolni, majd ezt követően a panaszos Kft. részére megadta a használatbavételi engedélyt (a 2004. 12. 10-én kelt, és a 2004. 12. 29-én kelt kiegészítő határozattal).

Érintett alkotmányos jogok
A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
13.§ (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.
57. § (5): A Magyar Köztársaságban  a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot - a jogviták ésszerű időn belüli elbírálásának érdekében, azzal arányosan - a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja.

A vizsgálat megállapításai
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 17. § (4) bekezdése alapján vizsgálati lehetőségem azokra az esetekre terjed ki, amelyekben, ha az ügyben jogerős határozat született, annak kézbesítését követő egy éven belül nyújtják be a panaszt. A sérelmezett eljárás vizsgálatához, megállapításaim kialakításához szükséges az ügy előzményének, illetőleg az azzal kapcsolatos eljárás rövid ismertetése.
A panaszos Kft. kérelmére 1999-ben kelt építési engedélyt adó határozatot úgy jogerősítette a hatóság, hogy több érdekelt nem értesült arról (a postai küldemények „címzett ismeretlen” jelzéssel (3 db), valamint egy szabályellenes címzés miatt érkeztek vissza. Az építtető módosított építési engedély iránti kérelmére hozott határozatról már eleve csak az azon felsorolt szakhatóságok „értesültek”, egyetlen szomszédos ingatlan tulajdonost sem értesített az építésügyi hatóság. A tervezett módosítás 30%-os bővítményt eredményezett ahhoz képest, amelyről a szomszédok tudomást szereztek. A meglévő iratokból megállapítottam, hogy a 2000. 03. 10-én kelt, és március 13-án érkeztetett kérelemre 17-én már határozatot hozott az első fokú építésügyi hatóság, amely határozatot 20-án jogerősítő záradékkal látott el.
Megállapítható, hogy a 2000-ben hozott hatósági határozat jogszabálysértő volt, amelyet mind a hatóságnak, mind pedig a kérelmezőnek (tervezőnek) észlelnie kellett. Az egyes építményekkel, építési munkákkal és építési tevékenységekkel kapcsolatos építésügyi hatósági engedélyezési eljárásokról szóló 46/1997. (XII. 29.) KTM rendelet 21. §-a értelmében az építési engedély megadásáról vagy megtagadásáról rendelkező határozatot kézbesítés útján kell közölni az építtetővel és - ha nem azonos az építtetővel - az ingatlannal rendelkezni jogosultakkal, a közvetlenül szomszédos - a határozattal érintett ingatlannal közös határvonalú (telekhatárú) - építési telkekkel (ingatlanokkal) rendelkezni jogosultakkal, a tervezővel, továbbá az eljárásban érintett szakhatóságokkal és közművekkel. Észlelnie kellett volna a jogszabálysértést azért is, mert az 1999-ben kiadott határozaton feltűntetésre került valamennyi, az eljárásban érdekelt. Így legalább is aggályos a határozat jogerősítő záradék tudomásul vétele az építtető részéről. Megjegyzem, az, hogy a hatóság jogerősítő záradékkal látta el a határozatot, szubjektív jogerőt eredményez. Amennyiben bármelyik szomszédos érdekelt észlelte volna, hogy nagyobb épület épül, mint amiről tudomása van, bejelentése alapján a kézbesítésre sor kerülhetett volna, és egy esetleges fellebbezési eljárás is lefolytatható lett volna. Az Áe. 62. § (1) bekezdése szerint az ügyfél az ügy érdemében hozott első fokú határozat ellen fellebbezhet. A fellebbezés joga megilleti azt is, akire a határozat rendelkezést tartalmaz. A hivatkozott jogszabályhely (3) bekezdése kimondja, hogy az érdemi döntést megelőző határozat és a szakhatóság állásfoglalása csak az érdemi határozat elleni fellebbezésben támadható meg, kivéve, ha a külön fellebbezést jogszabály megengedi. Az Áe. kommentárja rámutat arra, hogy a 61. § és 71. § értelmében a határozat saját hatáskörben történő módosítása, visszavonása (a felügyeleti intézkedés megtétele) nem sértheti a jóhiszeműen szerzett és gyakorolt jogokat. A másodfokú közigazgatási eljárásban a fellebbezés elbírálásakor azonban - az Áe. 66. § (2) bekezdése értelmében - a felettes szerv e jogokra való tekintet nélkül megváltoztathatja, vagy megsemmisítheti az I. fokú határozatot (BH1998. 203.). 
A panaszos Kft. a beadványában azt kifogásolta, hogy az általa törvénysértőnek tekintett, használatbavételi engedély iránti kérelmét elutasító határozat elleni fellebbezést az első fokú hatóság nem terjesztette fel felettes hatóságához.
A rendelkezésemre álló iratokból megállapítható, a használatbavételi engedélyezési eljárás során derült ki, hogy a 2000-ben lefolytatott eljárás iratanyaga oly mértékben hiányos, hogy szinte valamennyi, így még az építési engedélyt módosító határozat alapjául szolgáló tervdokumentáció sem lelhető fel. Ezért a hatóság a kérelem alapján hiánypótlásra, majd az iratok pótlása érdekében a 2000-ben készült tervdokumentáció és az engedélyt megadó határozat becsatolására hívta fel az építtetőt. Az építésügyi hatóság elutasító döntését a szakhatóságok nemleges állásfoglalásaira tekintettel hozta meg. Az építtető fellebbezésében a jegyző mulasztásaként értékelte, hogy a kérelmére egy hét alatt megadott módosított építési engedélyre vonatkozó eljárásban az építésügyi hatóság nem folytatta le szabályosan az eljárást, a szakhatóságokat nem kereste meg, így azok az általuk nem ismert tervdokumentáció alapján a folyamatban lévő eljárásban nem adták meg szakhatósági hozzájárulásukat. Az építésügyi hatóság a fellebbezést követően igyekezett a szakhatósági állásfoglalásokat beszerezni, azonban a Városi Tűzoltóság és a megyei Állategészségügyi és Élelmiszer Ellenőrző Állomás meghatározott hiányok pótlását írták elő. A panaszos a közbenső intézkedéseket kifogásolta, így a 2004. júliusában benyújtott fellebbezést követően két hónap elteltével sem volt olyan helyzetben az építésügyi hatóság, hogy érdemi döntést hozhasson. A határozat meghozatal érdekében az építésügyi hatóság a megyei Állategészségügyi és Élelmiszer Ellenőrző Állomás által kiadott hiánypótlás teljesítésére x.y. tervezőt megbízta, és arról tájékoztatta a kérelmezőt, hogy a szakhatósági állásfoglalás beérkezését követően kerülhet csak sor az elutasító határozta visszavonására, és a használatbavételi engedély megadására. Megállapítható, hogy a használatbavételi engedélyhez szükséges valamennyi szakhatósági állásfoglalás 2004. november 26-án állt a hatóság rendelkezésére, és így december 9-én visszavonta az elutasító határozatát, és a 2004. december 10-én kelt határozatával megadta a használatbavételi engedélyt.
Az ismertetett tényállás alapján megállapítottam, hogy a kiskunfélegyházi polgármesteri hivatal építésügyi hatósága elhúzódó eljárásának több oka volt. A fentebb részletezett 2000-ben jogszabálysértően lefolytatott építésügyi hatósági eljárás, és az annak alapján hozott szintén jogszabálysértő határozat, továbbá az hogy a szabálytalan eljárás miatt kialakult helyzetből a kérelmező részére kedvező döntéssel záruljon az eljárás. Az Áe. 63. § (2) értelmében a fellebbezést az ügy összes iratával a fellebbezési határidő (15 nap) leteltétől számított nyolc napon belül fel kell terjeszteni a felettes szervhez, kivéve ha a közigazgatási szerv a megtámadott határozatot visszavonja, illetőleg a fellebbezésnek megfelelően módosítja, kijavítja vagy kiegészíti. A már hivatkozott kommentár szerint, ha „a közigazgatási szerv a megtámadott határozatot visszavonja, illetőleg a fellebbezésnek megfelelően módosítja, kijavítja, vagy kiegészíti, akkor az iratokat nem kell a felettes szervhez felterjeszteni. Ezekben az esetekben a fellebbezés jogorvoslása megtörtént, ezt az elsőfokú határozatot hozó szerv elvégezte. (…) Ha kiegészítő bizonyításra van szükség, fontosabb ennek elvégzése, semmint az Áe. 65. § (2) bekezdésében jelzett eljárási 8 napos határidő betartása. Ha a kiegészítő bizonyítást e 8 nap alatt az elsőfokú hatóság nem tudja elvégezni, akkor jár el helyesen, ha akár a 8 napos határidő sérelmére is, de a szükségesnek ítélt kiegészítő bizonyítékokat beszerzi és feldolgozza, még ha netán ezáltal néhány napos határidő-késedelembe is esik.”
Megállapítottam, hogy bár nem „néhány napos határidő-késedelem” valósult meg az ügyben, azonban a panaszos által hiányosan előterjesztett kérelem, valamint, hogy az Áe. alapelvként rögzített előírásait a panaszos csak a hatóságra nézve érezte kötelezőnek, (A közigazgatási szervek eljárásukban következetesen érvényre juttatják a törvényességet, demokratizmust és humanizmust [2. § (1) bek.], az ügyfelet az államigazgatási eljárásban megilleti a nyilatkozattétel és a jogorvoslat joga, köteles viszont legjobb tudomása szerint, jóhiszeműen közreműködni. Mindezek érdekében az eljáró szerv az ügyfelet jogairól és kötelességeiről tájékoztatja. [2. § (6) bek.]), nagy mértékben hozzájárult, hogy az eljárás elhúzódott. Az Áe. hivatkozott szakasza (4) bekezdése értelmében a közigazgatási szervek feladataikat a lakosság tevékeny közreműködésével látják el. Az államigazgatási eljárás a hatóság, az ügyfelek, továbbá az eljárásban részt vevő más szervek és személyek hatékony együttműködésére épül. Ezt az együttműködést nem láttam megvalósulni a panaszos részéről. 
Vizsgálatom ideje alatt a panasz megoldódott, a használatbavételi engedély kiadásra került, a (visszavonó, engedélyt megadó) határozatok ellen jogorvoslattal senki sem élt.
Tekintettel arra, hogy az Obtv. 16. § (4) bekezdése értelmében senkit sem érhet hátrány azért, mert az országgyűlési biztoshoz fordult, nem kezdeményezem az ügyészségnél a használatbavételi engedélyt megadó jogerős határozat ellen óvás benyújtását.
Kiskunfélegyháza Város jegyzője arról tájékoztatott, hogy a 2000-ben aláírási jogkörrel rendelkező építésügyi hatósági osztályvezető már nem dolgozik a hivatalban, így vele szemben munkajogi felelősségre vonással nem élhet. Egyebekben pedig nyomatékosan felhívta hivatala valamennyi hatósági ügyintézőjének figyelmét a jövőbeni szabályos ügyintézésre. Figyelemmel a megoldódott panaszra, és a jegyző saját hatáskörében tett fenti felhívására, további, hatósági intézkedés megtételére nem látok okot a panasz tekintetében, ezért az ügyet lezárom.

Budapest, 2005. november 10.

Lenkovics Barnabás sk.

Melléklet az OBH 5616/2004. sz. vizsgálati jelentéshez

Alkalmazott jogszabályok
1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól (Áe.)
15. § (1) Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül - kiskorú ügyfél esetében soron kívül, de legkésőbb tizenöt napon belül - kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg.
16. § (1) A közigazgatási szervhez államigazgatási ügyben kérelmet szóban vagy írásban lehet benyújtani. Jogszabály előírhatja, hogy az ügyfél a kérelmét az erre a célra rendszeresített nyomtatványon nyújtsa be, továbbá jogszabály lehetővé teheti a kérelem elektronikus dokumentumban történő benyújtását, erre a célra elektronikus forma rendszeresíthető. (2) A kérelemhez csatolni kell a jogszabályban előírt mellékletet. Mellékletként az ügyféltől nem lehet olyan adat igazolását kérni, amelyet a közigazgatási szerv jogszabállyal rendszeresített nyilvántartásának tartalmaznia kell [27. § (3) bek.].
61. § (1) Ha a közigazgatási szerv megállapítja, hogy a felettes szerv vagy a bíróság által még el nem bírált határozata jogszabályt sért, a határozatot módosítja vagy visszavonja.
62. § (1) Az ügyfél az ügy érdemében hozott első fokú határozat ellen fellebbezhet. A fellebbezés joga megilleti azt is, akire a határozat rendelkezést tartalmaz. (3) Az érdemi döntést megelőző határozat és a szakhatóság állásfoglalása csak az érdemi határozat elleni fellebbezésben támadható meg, kivéve ha a külön fellebbezést jogszabály megengedi. Bírságot kiszabó határozat ellen fellebbezésnek van helye.
65. § (1) A fellebbezést annál a közigazgatási szervnél kell előterjeszteni, amely a megtámadott határozatot hozta. A fellebbezésben új tények és bizonyítékok is felhozhatók. (2) A fellebbezést az ügy összes iratával a fellebbezési határidő leteltétől számított nyolc napon belül fel kell terjeszteni a felettes szervhez, kivéve ha a közigazgatási szerv a megtámadott határozatot visszavonja, illetőleg a fellebbezésnek megfelelően módosítja, kijavítja vagy kiegészíti.

1997. évi LXXVIII. törvény az épített környezet alakításáról és védelméről (Étv.)
34. § (1) Telekalakításhoz, építmény, építményrész, épületegyüttes megépítéséhez, átalakításához, bővítéséhez, felújításához, helyreállításához, korszerűsítéséhez, lebontásához, elmozdításához, illetve használatbavételéhez, fennmaradásához vagy a rendeltetésének megváltoztatásához (a továbbiakban együtt: építési munka) a jogszabályokban meghatározott esetekben az építésügyi hatóság engedélye szükséges. (2) Az építésügyi hatósági engedély feltételekhez köthető. (3) Az engedélykérelem elbírálása során az építésügyi hatóság köteles helyszíni szemlét tartani. (4) Az építésügyi hatóság az engedélyezési eljárás során érvényt szerez a jogszabályokban foglaltaknak és az építészeti-műszaki szakszerűség követelményeinek. Biztosítja továbbá az eljárással érintettek és az eljárásban érdekeltek jogos érdekeinek védelmét. (5) Az építésügyi hatósági engedélyezéskor az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől számított 60 napon belül meg kell hozni. (6) Az építésügyi hatósági engedélyezési eljárásban a külön jogszabályban meghatározott szakhatóságok és más szervek, valamint névjegyzékbe vett műszaki szakértők működnek közre.
35. § (1) Az ügyfél az építésügyi hatóság engedélyének megkérése előtt - a beépítési, építészeti, műemléki, régészeti, településképi, természet- és környezetvédelmi, életvédelmi, valamint a műszaki követelmények előzetes tisztázása céljából - elvi engedélyt kérhet. Jogszabály az elvi engedély kérését kötelezővé teheti. 
36. § Építésügyi hatósági engedély a jogszabályok keretei között akkor adható, ha a) a tervezett építés a 18-19. §-okban, a 31. §-ban előírt, illetve a külön jogszabályban kötelezővé tett nemzeti szabvány szerinti követelményeknek megfelel, b) a tervezett építés az egyes építmények és területek védettségét elrendelő vagy azokra különleges feltételeket megállapító jogszabályoknak, az előzetes hatósági eljárásokban tisztázódott szakhatósági követelményeknek és az érdekelt szakhatóságok hozzájárulásában foglalt eseti előírásoknak megfelel,
44. § (1) Az építtetőnek minden olyan építményre, építményrészre, amelyre építési engedélyt kellett kérnie - ha jogszabály eltérően nem rendelkezik -, annak használatbavétele előtt használatbavételi engedélyt is kell kérnie. A kérelem elbírálásához szükséges a jogszabályban meghatározott esetekben az érdekelt szakhatóságok, az érintett infrastruktúrahálózatot működtető közüzemek és a kéményseprő (építésügyi szakértő) nyilatkozata, valamint az építési napló részét képező, a felelős műszaki vezetők jogszabályban meghatározott nyilatkozatai arról, hogy az építmény, építményrész (önálló rendeltetési egység), elvégzett szakmunka a jogerős és végrehajtható építési engedélynek és a hozzá tartozó jóváhagyott engedélyezési tervnek megfelel, rendeltetésszerű és biztonságos használatra alkalmas. Amennyiben az építőipari kivitelezési tevékenységet több kivitelező végezte, az építtető vagy annak helyszíni megbízottja köteles gondoskodni arról, hogy az összes felelős műszaki vezetői nyilatkozat - a használatbavételi engedélyezési eljárás során - az építésügyi hatóság rendelkezésére álljon.

46/1997. (XII. 29.) KTM rendelet az egyes építményekkel, építési munkákkal és építési tevékenységekkel kapcsolatos építésügyi hatósági engedélyezési eljárásokról (KTM rendelet) 
1. § (1) A rendelet hatálya kiterjed minden - a (2) bekezdésben nem említett - építményre, építményrészre, épületegyüttesre (a továbbiakban együtt: építmény), - a telekalakítás kivételével - az Étv. 34. § (1) bekezdés szerinti építési munkára, továbbá a 9. §-ban meghatározott egyéb építési tevékenységre (a továbbiakban együtt: építési tevékenység), tekintet nélkül annak rendeltetésére, állandó vagy ideiglenes jellegére, továbbá anyagára, illetőleg építési módjára.
7. § (1) Az építményekkel kapcsolatos építésügyi hatósági engedélyezési eljárásokban a 2. számú mellékletben felsorolt és aszerint az adott esetben érdekelt szakhatóságok működnek közre. Az építésügyi hatóság az építésügyi hatósági engedélyezési eljárásokban szakhatósági állásfoglalást igénylő kérdésekben csak az érdekelt szakhatóság hozzájárulásának figyelembevételével rendelkezhet. A szakhatóságok hozzájárulását, állásfoglalását (a továbbiakban együtt: hozzájárulás) megkeresés útján az építésügyi hatóság szerzi be. A szakhatóságokhoz intézett megkereséshez csatolni kell a hozzájárulás megadásához szükséges mellékleteket.
21. § Az építési engedély megadásáról vagy megtagadásáról rendelkező határozatot kézbesítés útján kell közölni a) az építtetővel és - ha nem azonos az építtetővel - az ingatlannal rendelkezni jogosultakkal, b) a közvetlenül szomszédos - a határozattal érintett ingatlannal közös határvonalú (telekhatárú) - építési telkekkel (ingatlanokkal) rendelkezni jogosultakkal, c) a tervezővel, továbbá d) az Étv. 52. § (2) bekezdésében meghatározott esetekben az építmény helye szerinti települési önkormányzattal, valamint e) az eljárásban érintett szakhatóságokkal és közművekkel.
28. § (1) A használatbavételi engedélyt az építtetőnek az építésügyi hatóságtól az építmény rendeltetésszerű és biztonságos használatra alkalmassá válásakor - a használatbavétel előtt - kell kérnie. (4) Az építésügyi hatóság az építmény engedély nélküli használatát köteles megtiltani.
29. § A használatbavételi engedély iránti kérelemhez mellékelni kell a) a felelős műszaki vezető nyilatkozatát 1 példányban arról, hogy az építési munkát a jogerős és végrehajtható építési engedélynek és a jóváhagyott építészeti-műszaki tervdokumentációnak, valamint a külön jogszabály szerint rendelkezésre álló kivitelezési (megvalósítási) terveknek megfelelően, az építési tevékenységre vonatkozó szakmai, minőségi és biztonsági előírások megtartásával szakszerűen végezték és az építmény rendeltetésszerű és biztonságos használatra alkalmas; c) az érintett közművek és a kéményseprő nyilatkozatát 1-1 példányban;
30. § A használatbavételi engedély iránti kérelem elbírálása során az építésügyi hatóság - az e rendelet 2. számú melléklete szerint érdekelt, a hatósági előírások megtartásának ellenőrzésére az adott esetben jogosult szakhatóságok és közművek, továbbá a kéményseprő írásbeli nyilatkozata alapján - a helyszínen köteles meggyőződni arról, hogy a) az építési munkát az építési engedélynek, az ahhoz tartozó építészeti-műszaki tervdokumentációnak, továbbá az esetleg engedélyezett eltérésnek megfelelően végezték-e el, valamint
31. § A használatbavételi engedély csak akkor adható meg, ha a) az építmény az 30. §-ban említett követelményeknek megfelel, és b) az engedély megadásához a hatósági előírások megtartásának ellenőrzésére az adott esetben jogosult szakhatóságok, a közművek és a kéményseprő - kikötésekkel vagy ezek nélkül - hozzájárultak.
32. § A használatbavételi engedély megadásáról, illetőleg megtagadásáról szóló határozatnak tartalmaznia kell a) az építtető, továbbá - ha nem azonos az építtetővel - az ingatlannal rendelkezni jogosultak nevét és címét, b) az építési engedély számát és keltét, c) az építési munkával érintett ingatlan címét és helyrajzi számát, d) az építési munka rövid leírását, az építmény rendeltetését, állandó vagy ideiglenes jellegét, e) a rendeltetésszerű és biztonságos használatot nem veszélyeztető kisebb hibák és hiányosságok esetében - határidő kitűzése és az Áe. 82. § (1) bekezdésének c) pontja alapján bírság kiszabásának kilátásba helyezése mellett - a megállapított hibák és hiányosságok megszüntetése érdekében szükséges építési munkák elvégzésére vonatkozó kötelezést, f) az ügyben érintett szakhatóságok esetleges kikötéseit, g) figyelmeztetést arra, hogy a használatbavételi engedély kézhezvétele után az építtető köteles - ingatlan-nyilvántartási átvezetés céljából - a megvalósult állapotról változási vázrajzot az illetékes földhivatalhoz benyújtani.
34. § A használatbavételi engedélyt megadó, illetőleg megtagadó határozatot kézbesítés útján kell közölni a) az építtetővel és - ha nem azonos az építtetővel - az ingatlannal rendelkezni jogosultakkal, b) az építési munka felelős műszaki vezetőjével, c) a közvetlenül szomszédos - a határozattal érintett ingatlannal közös határvonalú (telekhatárú) - építési telkekkel (ingatlanokkal) rendelkezni jogosultakkal, továbbá d) az Étv. 52. § (2) bekezdésében meghatározott esetekben az építmény helye szerinti települési önkormányzattal, valamint e) az eljárásban közreműködött szakhatóságokkal, a közművekkel és a kéményseprővel.

1992. évi XXIII. törvény a köztisztviselők jogállásáról (Ktv.)
50. § (1) Fegyelmi vétséget követ el a köztisztviselő, ha közszolgálati jogviszonyból eredő kötelezettségét vétkesen megszegi.