Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének
Jelentése
az OBH 5508/2004. számú ügyben

Előadó: Tomolák Katalin
Az eljárás megindulása
A panaszos hivatalunkhoz intézett beadványában előadta, hogy miután gyermekének az anyai nagyszülővel való kapcsolattartása ügyében 2000-ben született egyezség már nem felelt meg a kapcsolattartás céljának, 2004 áprilisában Gárdony Város Gyámhivatalánál kérelmet terjesztett elő gyermeke nagyszülői kapcsolattartásának újraszabályozása iránt. Az ügyben – a gyámhivatal kizárása folytán – jelenleg Székesfehérvár Megyei Jogú Városi Gyámhivatala jár el. A panaszos kérelmére fél év elteltével sem született érdemi döntés. A panaszos kifogásolta továbbá, hogy miközben a kapcsolattartás újraszabályozása iránt az eljárás folyamatban van, a gyámhivatal rendszeresen bírságolja – a kapcsolattartás céljának egyébként nem megfelelő – egyezségben foglaltak be nem tartása miatt. 
A panasz alapján felmerült az Alkotmányban rögzített demokratikus jogállamiságból eredő jogbiztonsághoz, ezen belül a tisztességes eljáráshoz fűződő jog sérelmének gyanúja, ezért az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv.) 16. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazásom alapján vizsgálatot indítottam.
Az ügyben a másodfokon eljáró Fejér Megyei Közigazgatási Hivatal Gyámhivatalának vezetőjétől a keletkezett dokumentumok másolatát bekértem, és azokat áttanulmányoztam.

A megállapított tényállás
A panaszos és az anyai nagyszülő nagyszülői kapcsolattartásra vonatkozó egyezségét Bicske Város Gyámhivatala a 102-20/2000. számú, 2000. június 1-jén kelt határozatával hagyta jóvá. 
A panaszos 2004. április 1-jén Gárdony Város Gyámhivatalánál tett jegyzőkönyvi nyilatkozatában kérte a nagyszülői kapcsolattartás újraszabályozását. (Újraszabályozásra irányuló kérelmet már 2002-ben is terjesztett elő a panaszos, akkor azonban azt utólag visszavonta.)
Gárdony Város Gyámhivatala a panaszos kérelmét 2004. április 14-én ismertette a nagyszülővel. A nagyszülő továbbra is az egyezségben foglaltaknak megfelelően kérte a kapcsolattartást. 
Mindeközben a panaszos kizárási kérelmet nyújtott be Gárdony Város Gyámhivatala ellen. Kérelmére a Fejér Megyei Közigazgatási Hivatal Gyámhivatala (továbbiakban: megyei gyámhivatal) 2004. május 4-én kelt határozatában eljáró hatóságként Székesfehérvár Megyei Jogú Város Gyámhivatalát jelölte ki.
Székesfehérvár Megyei Jogú Város Gyámhivatala a kijelölését követően – a rendelkezésemre álló iratok szerint – az alábbi eljárási cselekményeket végezte: 
2004. május 11-én kelt határozatával 50.000 forint végrehajtási bírságot szabott ki a panaszos terhére a nagyszülői kapcsolattartás akadályozása miatt. 
2004. június 14-én a kapcsolattartás újraszabályozása iránt indult eljárásban nyilatkoztatta a panaszost és jogi képviselőjét, továbbá a nagyszülőt és a kiskorú gyermeket. Tájékoztatta továbbá a megjelenteket, hogy az újraszabályozás ügyében született jogerős döntésig a 2000-ben kötött egyezség van érvényben, melynek betartása kötelező.
2004. július 2-án kelt, 21817-8/2004. számú határozatában elrendelte a panaszos, a nagyszülő, valamint a gyermek pszichológiai vizsgálatát, annak eldöntése érdekében, hogy a nagyszülői kapcsolattartás mely formája szolgálja a gyermek érdekét.
2004. július 2-án kelt határozatával a panaszost további 70.000 forint, a 2004. szeptember 23-án kelt határozatával 80.000 forint, végül a 2004. november 3-án kelt határozatával 90.000 forint végrehajtási bírsággal sújtotta.
2004. november 2-án – a panaszos jogi képviselője kérelmére – a nagyszülői kapcsolattartás újraszabályozásáról szóló jogerős döntés meghozataláig felfüggesztette az egyezségen alapuló kapcsolattartás végrehajtását.
A pszichológus szakértő véleménye 2004. november 25-én került beiktatásra.
A gyámhivatal a 2005. február 1-jén kelt, 20247-6/2005. számú határozatában – tekintettel a pszichológiai véleményben foglaltakra, a kiskorú nyilatkozatára, valamint a végrehajtás sikertelenségére – egy év időtartamra szüneteltette a nagyszülői kapcsolattartást.
A határozat ellen a nagyszülő nyújtott be fellebbezést, melynek nyomán a megyei gyámhivatal az első fokú hatóság döntését megsemmisítette és a gyámhivatalt új eljárásra utasította.
A gyámhivatal új eljárás keretében hozott határozata ellen a nagyszülő újból a megyei gyámhivatalhoz fordult, és kérte az első fokú eljárás vizsgálatát.
A megyei gyámhivatal a 8-11/2005. számú, 2005. július 25-én kelt határozatában – felügyeleti intézkedés keretében – a gyámhivatal újabb döntését is megsemmisítette, és az első fokú hatóságot ismét új eljárásra utasította.
A panaszos 2004. április 1-jén benyújtott nagyszülői kapcsolattartás korlátozására irányuló kérelmére több mint egy év elteltével sem született jogerős döntés. 

Érintett alkotmányos jog
A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam. 

Az ügy jogszabályi háttere
1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól
15. § (1) Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül - kiskorú ügyfél esetében soron kívül, de legkésőbb tizenöt napon belül - kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg. (5) Az eljáró közigazgatási szerv vezetője a határidőt indokolt esetben egy ízben legfeljebb harminc nappal meghosszabbíthatja. Erről - kérelemre indult eljárás esetén - az ügyfelet értesíteni kell.

149/1997. (IX. 10.) Korm. rendelet a gyámhatóságokról, valamint a gyermekvédelmi és gyámügyi eljárásról (Gyer.)
32. § (1) Ha a kapcsolattartás újraszabályozására indult eljárásban a rendelkezésre álló adatok szerint a kapcsolattartási jog korlátozása, szüneteltetése vagy megvonása látszik indokoltnak a gyámhivatal, illetőleg a bíróság a határozatában megállapított kapcsolattartás végrehajtását az új határozat jogerőre emelkedéséig felfüggesztheti.

A vizsgálat megállapításai
Vizsgálatom során megállapítottam, hogy a nagyszülői kapcsolattartás újraszabályozása ügyében a panaszos kérelmére indult eljárás elhúzódása Gárdony Város Gyámhivatalának nem róható fel, hiszen a panaszos kizárási kérelme folytán a megyei gyámhivatal 2004. május 4-én kelt határozatával Székesfehérvár Megyei Jogú Város Gyámhivatalát jelölte ki új eljáró hatóságként. Az elintézési határidő tehát a kijelölésnek a gyámhivatalhoz érkezésekor kezdődött. Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény vonatkozó rendelkezése értelmében az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől számított 30 napon belül kell meghozni. Ezen határidőt a közigazgatási szerv vezetője indokolt esetben, egy ízben legfeljebb harminc nappal meghosszabbíthatja.
Székesfehérvár Megyei Jogú Város Gyámhivatalának első eljárási cselekménye – a felek nyilatkoztatása az újraszabályozásról és köztük az egyezség létrehozásának a megkísérlése – harminc napon túl – 2004. június 14-én – történt, majd ismét eltelt 3 hét, míg sor került a pszichológus szakértő kirendelésére.
A gyámhivatalnak a felek nyilatkoztatására, valamint a szakértő kirendelésére 30 nap állt a rendelkezésére, illetve az ügyintézési határidő meghosszabbítása esetén 60 nap.
Mindezek alapján megállapítottam, hogy Székesfehérvár Megyei Jogú Város Gyámhivatala a nagyszülői kapcsolattartás újraszabályozása ügyében indult eljárása során az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében rögzített, a jogállamiság elvéből eredő jogbiztonsághoz, és ezen belül is a tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggésben visszásságot okozott azzal, hogy jelentősen túllépte a rendelkezésre álló ügyintézési határidőt. Ezt annak ellenére meg kellett állapítanom, hogy a jelen jogi szabályozás szerint a kapcsolattartási ügyben eljáró hatóság a pszichológus szakértő kirendelésével egyidejűleg eljárását nem függesztheti fel, a szóban forgó nagyszülői kapcsolattartás ügyében indult eljárás mindenképpen elhúzódott volna, de nem a gyámhivatal hanem a szakértő késedelme miatt. 
A feltárt alkotmányos joggal összefüggő visszásságra tekintettel az Obtv. 21. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazásom alapján Székesfehérvár Megyei Jogú Város Gyámhivatalának vezetőjénél

kezdeményezem
hogy a jövőben fokozottan ügyeljen az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény rendelkezésének megfelelő eljárási határidők betartására, annak garanciális jelentősége miatt.
A rendelkezésemre álló dokumentumok alapján megállapítottam továbbá, hogy Székesfehérvár Megyei Jogú Város Gyámhivatalának azon döntései, melyekben a nagyszülői kapcsolattartás újraszabályozása ügyében indult eljárás alatt a panaszost – a nagyszülői kapcsolattartás sorozatos be nem tartása miatt – bírsággal sújtotta, megalapozottak voltak, mivel a gyámhivatal által jóváhagyott nagyszülői kapcsolattartásról szóló egyezség mindaddig érvényben van, amíg az újraszabályozás kérdésében jogerős döntés nem születik. Minderről a gyámhivatal külön is tájékoztatta a feleket (tehát a panaszost is), akik a tájékoztatást megértették. Ezért ezzel kapcsolatban vizsgálatot nem folytattam, így erre vonatkozó megállapítást sem fogalmaztam meg jelentésemben.

Budapest, 2005. szeptember 26.

Takács Albert sk.