Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 5317/2004. számú ügyben

Előadók dr. Bódis Cecília
dr. Sipos Beáta
A vizsgálat megindulása
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv.) 16. § (2) bekezdése alapján helyszíni vizsgálatot rendeltem el a Nógrád Megyei Önkormányzat fenntartásában működő Ezüstfenyő Idősek Otthonában (3078 Bátonyterenye, Makarenkó út 24.) élő ellátottak emberi méltósághoz, valamint legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez fűződő jogai érvényesülésének feltárása érdekében.
Az intézmény vizsgálatára Nógrád megyét érintő munkalátogatásom keretében került sor, 2004. szeptember 23-án. 

Az érintett alkotmányos jogok
A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.
54. § (1) A Magyar Köztársaságban minden embernek veleszületett joga van az élethez és az emberi méltósághoz, amelyektől senkit nem lehet önkényesen megfosztani.
64. § A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van arra, hogy egyedül vagy másokkal együttesen írásban kérelmet vagy panaszt terjesszen az illetékes állami szerv elé.
70/D. § (1) A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez. 

Jogszabályi háttér
1993. évi III. törvény a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról
A személyes gondoskodást nyújtó szociális intézményekben ellátottak jogai
94/E. § (1) A személyes gondoskodást nyújtó szociális intézményi ellátást igénybe vevő ellátottnak joga van szociális helyzetére, egészségi és mentális állapotára tekintettel a szociális intézmény által biztosított teljes körű ellátásra, valamint egyéni szükségletei, speciális helyzete vagy állapota alapján az egyéni ellátás, szolgáltatás igénybevételére. Az alap- és nappali ellátásban részesülő számára az igénybe vett ellátáshoz kapcsolódó, az e törvényben meghatározott általános vagy speciális jogokat is biztosítani kell. (2) A szociális szolgáltatások biztosítása során az egyenlő bánásmód követelményét meg kell tartani. Az ellátást igénybe vevő jövedelmi helyzetét csak a törvényben, illetve törvény felhatalmazása alapján készült kormányrendeletben meghatározott esetekben és feltételek mellett lehet vizsgálni. (4) A személyes gondoskodást nyújtó szociális intézmény az általa biztosított szolgáltatást olyan módon végzi, hogy figyelemmel legyen az ellátást igénybe vevőket megillető alkotmányos jogok maradéktalan és teljes körű tiszteletben tartására, különös figyelemmel a) az élethez, emberi méltósághoz, b) a testi épséghez, c) a testi-lelki egészséghez való jogra. (5) Az ellátást igénybe vevőt megilleti személyes adatainak védelme, valamint a magánéletével kapcsolatos titokvédelem. Az igénybevételi eljárás során különös figyelmet kell fordítani arra, hogy az ellátást igénylő adataihoz csak az arra jogosult személyek férjenek hozzá. Az intézményvezető köteles biztosítani továbbá, hogy az intézményi elhelyezés során az ellátott egészségi állapotával, személyes körülményeivel, jövedelmi viszonyaival kapcsolatos információkról más ellátást igénybe vevő, valamint arra illetéktelen személy ne szerezhessen tudomást, különös figyelemmel az ellátást igénybe vevő szociális rászorultságának tényére. (12) Amennyiben az intézményben ellátott személy betegsége miatt ápolásra, gyógykezelésre szorul, ellátása során figyelemmel kell lenni az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény (a továbbiakban: Eütv.) betegek jogait szabályozó rendelkezéseire.

1/2000. (I. 7.) SzCsM rendelet a személyes gondoskodást nyújtó szociális intézmények szakmai feladatairól és működésük feltételeiről

188/1999. (XII. 16.) Kormányrendelet a személyes gondoskodást nyújtó szociális intézmény és a falugondnoki szolgálat működésének engedélyezéséről, továbbá a szociális vállalkozás engedélyezéséről.

1992. évi LXIII. törvény a személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok nyilvánosságáról
3. § (1) Személyes adat akkor kezelhető, ha a) ahhoz az érintett hozzájárul, vagy b) azt törvény vagy - törvény felhatalmazása alapján, az abban meghatározott körben - helyi önkormányzat rendelete elrendeli. (8) Ha az érintett fizikai cselekvőképtelensége folytán nem képes hozzájárulását adni adatai kezeléséhez, akkor a saját vagy más személy létfontosságú érdekeinek védelméhez, valamint katasztrófa- vagy szükséghelyzet elhárításához vagy megelőzéséhez szükséges mértékben sor kerülhet személyes adatainak, beleértve különleges adatait is, kezelésére.

1997. évi XLVII. törvény az egészségügyi és a hozzájuk kapcsolódó személyes adatok kezeléséről és védelméről

1959. évi IV. törvény a Polgári Törvénykönyvről
A cselekvőképesség korlátozása és kizárása gondnokság alá helyezéssel
14. § (1) Korlátozottan cselekvőképes az a nagykorú, akit a bíróság ilyen hatállyal gondnokság alá helyezett. (2) A gondnokság alá helyezést a nagykorú személy házastársa, egyeneságbeli rokona, testvére, a gyámhatóság és az ügyész kérheti. (3) Ha a gondnokság alá helyezés szükségességéről a gyámhatóság tudomást szerez, a gondnokság alá helyezési eljárást meg kell indítania, ha ezt a (2) bekezdésben meghatározott közeli hozzátartozó a gyámhatóságnak a perindítás szükségességéről való tájékoztatását követő 60 napon belül nem teszi meg. (4) Cselekvőképességet korlátozó gondnokság alá a bíróság azt a nagykorú személyt helyezi, akinek az ügyei viteléhez szükséges belátási képessége a pszichés állapota, szellemi fogyatkozása vagy szenvedélybetegsége miatt - általános jelleggel, illetve egyes ügycsoportok vonatkozásában - tartósan vagy időszakonként visszatérően nagymértékben csökkent. (5) Ha a belátási képesség korlátozottsága csak részleges, a gondnokolt minden olyan ügyben önállóan érvényes jognyilatkozatot tehet, amely ügycsoport tekintetében a bíróság a cselekvőképességet korlátozó ítéletben a gondnokolt cselekvőképességét nem korlátozza.
15. § (1) Cselekvőképtelen az a nagykorú, akit a bíróság cselekvőképességet kizáró gondnokság alá helyezett. (2) A gondnokság alá helyezést a nagykorú személy házastársa, egyeneságbeli rokona, testvére, a gyámhatóság és az ügyész kérheti. (4) A cselekvőképességet kizáró gondnokság alá a bíróság azt a nagykorú személyt helyezi, akinek ügyei viteléhez szükséges belátási képessége - pszichés állapota vagy szellemi fogyatkozása miatt - tartósan teljes mértékben hiányzik.

A vizsgálat megállapításai
Az időskorúak ápolását és gondozását biztosító bentlakásos intézmény 1998-ban kiadott, 10.972-2/1998. számú, - férőhelyszám növekedés miatt 15.888/2004. számú határozattal módosított – határozatlan időre szóló működési engedéllyel rendelkezik. Az engedélyezett férőhelyek száma a vizsgált bátonyterenyei telephelyen 210 fő, a kihasználtság teljes. Az intézmény működési területe Nógrád megye, a bekerülésre várakozók listája mintegy 600 fős, mely egyértelműen igazolja, hogy hasonló ellátási tevékenységre, illetve további férőhelyekre nagy szükség volna.
Az igazgató szerint főként a demens időskorúak ellátásában tapasztalhatók a megyében hiányosságok. Alapfeladatán túl ez az intézmény látja el a megyében a módszertani feladatokat is. Az e célra létrehozott módszertani osztály korszerűen felszerelt, modern.  Az otthon épületében eredetileg gyermekotthon volt - az időseket ellátó intézmény korábban Szentkúton működött - de az átalakítás, átépítés során figyelemmel voltak az időskorúak ellátási igényeire.
A négyszintes épületekben az akadálymentes közlekedés biztosított, az általános tárgyi és működési feltételek megfelelnek a személyes gondoskodást nyújtó szociális intézmények szakmai feladatairól és működésük feltételeiről szóló 1/2000. (I. 7.) ESzCSM rendeletben meghatározottaknak.
Az intézményben három egysége; általános idősosztály, beteg-, valamint demens osztály működik,, kettő, három és négy ágyas szobákkal. A fürdőhelyiségek tiszták, a nemenként elkülönített WC-ket kialakították. A fürdők felszereltsége megfelelő, azokban, kapaszkodókat szereltek fel, szintkülönbség nincs, így a kerekesszékkel közlekedők is kényelmesen tudják használni a helyiségeket. A mosdás megkönnyítésére az intézmény rendelkezik hidraulikus „fürdetőszékkel” is. A folyosókon szintén megtalálhatók a kapaszkodók. Jelzőcsengők, nővérhívó működik, a folyamatos fűtés és melegvíz-szolgáltatás biztosított.
A szobák bútorzatai, berendezési és felszerelési tárgyai is megfelelnek a lakók életkori sajátosságainak, valamint általános egészségi és mozgásállapotuknak. A gondozottaknak lehetőségük van személyes használati tárgyaik elhelyezésére, így a szobák szépen díszítettek voltak.
Az épület valamennyi szintjén társalgókat  alakítottak ki, ahol a kultúrált és zavartalan látogatás és a szabadidő hasznos eltöltése egyaránt biztosított  A teakonyhákban lehetőségük nyílik arra is, hogy – igényük szerint - saját maguknak készítsék el az ételt. Az intézmény könyvtára egyben a különböző foglakoztatások és a rendszeresen megtartott istentisztelet helyszínéül is szolgál.
Orvosi szobát és elkülönített betegszobát szintén biztosított az otthon. Az orvosi ellátás megszervezése megfelelő. A mozgásukban akadályozott ellátottak részére több elektronikus kerekesszéket is beszereztek. A lakók gyógyszerekkel és gyógyászati segédeszközökkel való ellátását szintén rendben lévőnek találtuk.
Az intézmény rendelkezik a jogszabályban előírt valamennyi szabályzattal, a házirendet minden szinten jól látható helyen kifüggesztették.
Az étkeztetés szervezését ugyancsak megfelelőnek ítéltük. Orvosi előírás alapján biztosítani tudják a szükséges diétás étrendet is. Az otthonban büfé és bolt is üzemel, így az intézmény lakóinak lehetőségük van a kisebb vásárlások elintézésére is.
A demens osztályon az elkóborlások megakadályozása, valamint a felügyelet folyamatos biztosítása érdekében kamerákat szereltek fel. Az itt ápolt ellátottak írásbeli hozzájárulást nem adtak a kamerás megfigyeléshez.
Munkatársaim kérdésére az intézményvezető elmondta, hogy a kamerás megfigyelő rendszert az intézmény kizárólag megfigyelésre használja, az adatokat nem rögzítik.
Eljárásuk így nem minősül adatkezelésnek, az általuk kialakított rendszer nem tartozik a személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló 1992. évi LXIII. törvény (Avtv.) hatálya alá.
Ennek ellenére – álláspontom szerint – a demens, időskorú ellátottak személyi és vagyoni érdekeinek védelmében, az intézmény orvosának véleménye alapján haladéktalan intézkedés szükséges az indokolt gondnokság alá helyezési eljárások megindítására.
Ennek elmaradása az érintettek az Alkotmány 13. §-ban rögzített tulajdonhoz, valamint a 2. §-ában deklarált tisztességes eljáráshoz fűződő alkotmányos jogainak maradéktalan érvényesülése sérelemének közvetlen veszélyét hordozza magában.
Az ellátásban részesülő személyekkel közvetlenül foglalkozó dolgozók szakképzettségi aránya a jogszabályi előírásnak megfelel, sőt meghaladja azt. Az ellátottjogi képviselő kijelölésre került, de a vizsgálat idején a munkáját még nem kezdte meg.
Az otthonban a lakók átlagéletkora 80-85 év, de több alkalommal előfordult, hogy egy-egy idős lakó 100 évnél is magasabb életkort élt meg. A lakókkal való bánásmód, gondozás, ellátás, magatartási szabályok szintén összhangban vannak a jogszabályi előírásokkal. Az idősek a szervezett programokon nagy számban részt vesznek, a kultúrált szabadidő-eltöltést az épületeket körülvevő rendezett, három holdas park is segíti.
A kapott tájékoztatás szerint az otthonban rendszeresen tartanak lakógyűléseket. Az intézményvezető jó kapcsolatot ápol a fenntartóval, a lakók panaszainak kezelésére és megoldására nyitott.
A vizsgálat ennek ellenére azt állapította meg, hogy az érdekképviseleti fórum a gyakorlatban nem működik, illetve a működése nem dokumentált. Ennek ténye az ellátottaknak Alkotmány 64. §-ában rögzített panaszhoz való jogával összefüggésben okoz visszásságot.
Mindazonáltal, az intézményben tett látogatásunk során összességében pozitív tapasztalatokat szereztünk, az ellátás körülményeit, tárgyi és személyi feltételeit megfelelőnek, a szakmai munkát pedig magas színvonalúnak találtuk.

Kezdeményezés
Az Obtv. 21. § (1) bekezdéseiben biztosított hatáskörömben, a vizsgálat által feltárt alkotmányos jogokkal összefüggő visszásságok jövőbeli elkerülése, illetve megszüntetése érdekében kezdeményezéssel fordulok az intézmény igazgatójához.
Felkérem, hogy az intézmény orvosának előzetesen kikért szakvéleménye alapján kezdeményezze az illetékes gyámhatóságnál az arra szoruló gondozottak gondnokság alá helyezését; gondoskodjon az intézmény érdekképviseleti fórumának rendszeres összehívásáról és működésének megfelelő dokumentálásáról.

Budapest, 2004. október 19.

Lenkovics Barnabás sk.