Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 4889/2004. számú ügyben

Ügyintéző: Faragóné dr. Endrődi Zsuzsa
Az eljárás megindulása
A panaszos, aki 72 éves, termelőszövetkezeti kisnyugdíjas azért fordult hozzám, mert a Nemzeti Földalapkezelő Szervezet által meghirdetett „Földért életjáradékot” pályázatra benyújtott kérelmét elutasították amiatt, hogy a földrészlet csak más földrészleten keresztül közelíthető meg. Kárpótlási jegyek alapján jutott a földterülethez, s az akkor kapott térképvázlattal ellátott jegyzékben közölték, hogy a területileg illetékes földhivatal 60 napon belül kiméri a földet. Az odavezető útról azonban elfeledkeztek. A panaszos tüdő-és cukorbeteg. A felesége bolti eladói munkája után alacsony nyugdíjat kap. Az életjáradéktól várták életük jobbrafordulását. A panaszos kérte, hogy vizsgáljam ki az ügyüket és segítsek abban, hogy az életjáradékhoz hozzájussanak.

A megállapított tényállás
A panaszos kérelmét a Nemzeti Földalapkezelő Szervezet 2004. 06.01-én utasította el azzal az indokkal, hogy a helyszíni szemle és a nyilvántartás alapján megállapították, hogy az ingatlan csak más földrészleten keresztül közelíthető meg.
A 2003. augusztusában közzétett pályázati feltételek XI. fejezete a pályázat elbírálása során az alábbi kizáró feltételeket határozta meg:
a.) A földrészletre vonatkozó tulajdoni lapon el nem bírált széljegy található;
b.) A földrészletre vonatkozó tulajdoni lap III. részében jelzálogjog, elidegenítési és terhelési tilalom, perfeljegyzés, vételi jog, haszonélvezeti jog, visszavásárlási jog, tartási és életjáradéki jog, végrehajtási jog van bejegyezve;
c.) A földrészleten környezetszennyezés (idegen anyag, szemét, törmelék) található;
d.) A földrészlet eróziónak (víz, szél ,szikesedés, savanyodás) fokozottan kitett;
e.) A földrészleten valamilyen épület, építmény található;
f.) A helyszíni szemle során megállapításra került, hogy a szolgalmi vagy használati jog a földterület működését jelentős mértékben akadályozza.
Az ügyben telefonon megkerestem a Körzeti Földhivatal vezetőjét, aki megerősítette, hogy a térkép szerint az ingatlan sem közútról, sem szolgalmi úton keresztül nem megközelíthető. Nem tudott választ adni arra, hogy amikor a földet kimérték, akkor miért nem alakították ki az utat.
A panaszos előadása szerint a tulajdonosok bejárása a föld mellett elhelyezkedő csatorna partján biztosított. A Földhivatal vezetője arról tájékoztatott, hogy az átjárást biztosító ingatlan a területileg illetékes vízügyi igazgatóság tulajdonában áll.

Érintett alkotmányos jog
A jogállamiságból következő jogbiztonsághoz való jog, ezen belül a tisztességes eljáráshoz való jog. [Alkotmány 2. § (1) bekezdés)]

Alkalmazott jogszabályok
A Nemzeti Földalapról szóló 2001. évi CXVI. törvény 9. § (1) bekezdése, mely szerint a termőföld tulajdonosa az MNFA Kht.-hoz intézett írásbeli nyilatkozattal ingyenesen, vagy ellenérték megjelölésével felajánlhatja termőföldjét a Nemzeti Földalap részére. (2) A felajánlást vissza kell utasítani, ha zártkerti földre vonatkozik. 
(Nem lehet megvásárolni a felajánlott termőföldet, ha a tulajdonos által közölt eladási ár a települési önkormányzat jegyzője által kiállított adó-és értékbizonyítványban meghatározott összeget, illetőleg - ha az magasabb - a helyben kialakult piaci árat meghaladja

Termőföld állam által életjáradék fizetése ellenében történő megvásárlásáról szóló 255/2002.(XII. 13.) Korm. rendelet 5. § (1) bekezdése, mely szerint a kérelmet a pályázati felhívásban meghatározottak szerint kell benyújtani és csatolni kell hozzá az alábbi mellékleteket. b) a vételre felajánlott földrészlet 30 napnál nem régebbi hiteles tulajdoni lap másolatát, c) az illetékes települési önkormányzat jegyzője által valamennyi földrészletről külön-külön kiállított adó- és értékbizonyítványt, d) amennyiben a termőföldet korábban haszonbérbe adták, a hatályos haszonbérleti szerződést.

A földrendező és földkiadó bizottságokról szóló 1993. évi II. törvény 
12. § (1) A földrendező bizottság az árverésre kijelölt táblákból kialakítandó kisebb földrészletek megközelítéséhez szükséges úthálózat (dűlőutak) kialakítása, visszaállítása érdekében még az árverések meghirdetése előtt javaslatot tesz a terület felosztására, utak kitervezésére és helyszíni kitűzésére. A földkiadó bizottság is e rendelkezés szerint jár el a részarány-földtulajdonok kiadása céljából kijelölt táblák esetén. (2) Az (1) bekezdés szerinti javaslat elkészítésénél az érintett bizottság az ideiglenes birtokba helyezési határozatokat, a kárpótlásra jogosultak és tanyatulajdonosok által tett vételi nyilatkozatokat, valamint a 9. § szerint meghatározott részarány-földtulajdonokat veszi figyelembe. (3) Az érintett bizottság a javaslatot egyezteti a jegyzővel, a területileg illetékes közúti igazgatósággal és közlekedési felügyelettel, valamint a hivatallal. A bizottság az egyeztetett javaslatot az önkormányzati képviselő-testület elé terjeszti jóváhagyásra. A jóváhagyást követően a földhivatal elvégzi a tervezést és a helyszíni kitűzést. A földrészletek megközelítésére szolgáló közutak kialakításához szükséges terület AK értékével a kiadásra kerülő részarány-földtulajdonokat kártalanítás nélkül arányosan csökkenteni kell. (4) A kialakítandó földrészletek megközelíthetősége érdekében kitűzött helyi közutak a települési önkormányzat tulajdonába kerülnek, azokat a földhivatal önálló földrészletként jegyzi be az ingatlan-nyilvántartásba.

A tulajdonviszonyok rendezése érdekében, az állam által az állampolgárok tulajdonában igazságtalanul okozott károk részleges kárpótlásáról szóló 1991. évi XXV. törvény végrehajtására kiadott 104/1991.(VIII. 3.) Korm. számú rendelet
47. § (1) A vételi jog gyakorlásával tulajdonba kerülő termőföld önálló ingatlanként való kialakítását földmérő végezheti. A földmérő feladata: a felosztandó táblák természetbeni elhatárolása, azok ábrázolása a földmérési alaptérképen (kataszteri térképen), a termőföldnek az árverési jegyzőkönyvben meghatározott AK mennyiség és sorrend szerinti felosztása, azoknak a jogosultak részére való kimérése és a kimért földrészletnek a jogosultak számára - aláírásukkal igazolt - történő bemutatása, az előírt kárpótlási változási vázrajzok és tulajdont is tartalmazó kárpótlási kiosztási földkönyv és egyéb műszaki munkarészek elkészítése. (2) A földmérési feladatokat a vonatkozó külön jogszabályok és szakmai előírások (szabályzatok, útmutatók) szerint kell végezni. (3) A kiosztott földek megközelítéséhez szükséges úthálózatot - eltérő megállapodás hiányában - a tulajdonos földjéhez tartozó, művelés alól kivett területként kell kialakítani.

A vizsgálat megállapításai
A vizsgálat elsősorban arra terjedt ki, hogy a Nemzeti Földalapkezelő Szervezet jogszerűen utasította-e el a panaszos földfelajánlását. Vizsgálnom kellett azonban azt a kérdést is, hogy történt-e mulasztás a földrészletek megközelítéséhez szükséges úthálózat kiépítését célzó jogszabályok végrehajtása során.
A panaszos kérelmét a Nemzeti Földalapkezelő Szervezettől beszerzett iratokból megállapíthatóan a már említett egyetlen ok miatt utasították el.
A 255/2002. (XII. 13.) Korm. számú rendelet 5. § (1) bekezdése szerint a kérelmet a pályázati felhívásban meghatározott szabályok szerint kell benyújtani. A 2003. augusztus 1-jén közzétett pályázati felhívásban azonban a kizáró feltételek között nem szerepel az, hogy a föld nem ajánlható fel, ha megközelíthetőségét út nem biztosítja. Erre hivatkozással tehát az elutasítás nem jogszerű. A pályázati feltételeket teljesítő kérelmet olyan ok miatt elutasítani, melyet a pályázati kiírásban kizáró feltételként nem jelöltek meg nem lehet. Az ilyen gyakorlat az állampolgárok körében jogbizonytalanságot okoz.
Ugyanakkor meg kell állapítanom azt is, hogy a földrészletek kitűzése során, sem a földrendező bizottság, sem a földhivatal nem járt el körültekintően és elmulasztotta végrehajtani az 1993. évi II. törvény 12. §-ában meghatározott cselekményeket. Ezzel hozzájárult ahhoz, hogy a panaszos földfelajánlását elutasították. A Nemzeti Földalapkezelő Szervezet, és a födrendező bizottságok, valamint a földhivatal mulasztásának következményeit nem lehet az idős, megélhetési gondokkal küzdő tulajdonosra hárítani.
A fentiek alapján megállapítom, hogy az ügyben eljáró szervek mulasztása folytán a panaszost az alkotmányban rögzített jogbiztonsághoz való jogával összefüggő sérelem érte.

Ajánlások
A sérelem orvoslása érdekében kezdeményezem a földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszternél, hogy tekintse át a kárpótlási árverések és földkiadások során kialakított földrészletek megközelíthetőségét, és ott, ahol a jogszabály végrehajtása (a megközelítést biztosító utak kitűzése) elmaradt, tegye meg a szükséges intézkedéseket.
Ajánlom a földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszternek, hogy a konkrét ügyben vizsgálja felül a Nemzeti Földalapkezelő Szervezet döntését. A jövőben előforduló hasonló esetek elkerülése érdekében gondoskodjon arról, hogy a pályázati feltételeket teljesítő kérelmek elutasítására ne kerülhessen sor olyan ok miatt, ami a pályázatban kizáró feltételként nem szerepel.

Budapest, 2004. október 7.

Lenkovics Barnabás