Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 4763/2004. sz. ügyben

Előadó: dr. Tasi Katalin
A vizsgálat megindulása
A panaszos levélben fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához azt sérelmezve, hogy nincs lehetősége elhunyt szüleit egymás mellét temetni. Előadta, hogy mivel a településen nem kell sírhelyet megváltani, a temetkezési helyeket a polgármester jelöli ki, és nem tette lehetővé, hogy elhunyt szülei egymás melletti sírhelyekre kerülhessenek. Panaszával a települési önkormányzathoz is fordult, de beadványára érdemi választ nem kapott.
A panasz alapján az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. és 17. §-ainak értelmében vizsgálatot indítottam, mert felmerült a jogállamiság elvéből származtatható jogbiztonság hoz fűződő jog, valamint az emberi méltósághoz fűződő jog, és ennek kapcsán a kegyeleti jog sérelmének gyanúja.
Az Obtv. 18. § (10.) bekezdésében foglaltak alapján a települési önkormányzat jegyzőjét kértem fel a hatályos helyi temetkezési jogszabály és az ügyben keletkezett iratok másolatának megküldésre, és tájékoztatás nyújtására. A megküldött iratokból vált számomra egyértelművé, hogy a vizsgálatba időközben a megyei közigazgatási hivatal is bekapcsolódott. Vizsgálati jelentésem elkészítésekor a panaszbeadványban elém tártakat, a jegyző által megküldött iratokat és a közigazgatási hivatal vizsgálata során feltártakat vettem figyelembe.

Érintett alkotmányos jogok
1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

Kapcsolódó jogszabályok
1990. évi LXV. törvény a helyi önkormányzatokról
2004. évi XXIX. törvény az európai uniós csatlakozással összefüggő egyes törvénymódosításokról
1999. évi XLIII. törvény a temetőkről és a temetkezésről
145/1999. (X. 1.) Korm. rendelet a temetőkről és a temetkezésről szóló 1999. évi XLIII. törvény végrehajtásáról
Somogyhatvan Község Önkormányzatának 6/2000. (XI. 30.) sz. rendelete a temetőről és a temetkezésről 

A megállapított tényállás
A panaszos a jegyzőnek címzett, 2004. március 9-én érkeztetett levelében panaszt tett a polgármester ellen, aki – állítása szerint – sajátjaként használta az önkormányzatnak temető céljára rendelkezésére bocsátott földterületet, illetve, hogy annak ellenére, hogy a temetőként használt területen számos üres hely van, nem hagytak el temetési helyet a még életben lévő édesapja részére, így nem tette lehetővé, hogy szüleit egymás mellé kerülhessenek a temetőben.
A panaszos levélre 2004. márciusában reagált a jegyző, amely levelet panaszos 2004. március 24-én át is vett a tértivevény tanúsága szerint. A válaszlevélben a jegyző arról tájékoztatta beadványt tevőt, hogy a panasz kivizsgálását megkezdte, és hogy a vizsgálatba a megyei közigazgatási hivatalt is bevonta, mivel a panaszban foglaltak egy részét összeférhetetlenség okán nem vizsgálhatja. 

A közigazgatási hivatal vizsgálata az alábbiakat tárta fel:

1.	A temetőként nyilvántartott ingatlanokkal kapcsolatban
Jelenleg a községben a 177. helyrajzi számon (a továbbiakban: hrsz.) felvett ingatlanon zajlanak a temetkezések, ami nem az önkormányzat, hanem a Katolikus Egyház tulajdona, és nem is temetőként van nyilvántartva.  A 176. hrsz. ingatlan temető ingatlan, de az lezárt, oda újabb temetések nem történnek. A 177. hrsz-on található ingatlan működik jelenleg köztemetőként annak ellenére, hogy az önkormányzat és a Katolikus Egyház között nem jött létre megállapodás erre vonatkozóan, és ilyen tartalmú irat nem lelhető fel az önkormányzat irattárában. A község területén még egy ingatlan van, amely temetőként szerepel a nyilvántartásban, a 174. számú, amit a közigazgatási hivatal vizsgálatakor szántóföldként a polgármester használt. 

2.	A temetőben történő sírhelymegváltás gyakorlatával kapcsolatban
A községi önkormányzat területén temetőnek használt ingatlanon (177. hrsz.) a sírhelyek megváltásának gyakorlata a következő: a temetési helyek megváltásáért nem kell fizetni, és az elhalálozáskor a polgármester jelöli ki a temetési helyet, rendszerint a legutolsó eltemetett sírhelye melletti következő szabad sírhelyen. 
A pnaszos édesanyjának 2001. decemberében történt elhalálozását követően a településen 2003. novemberében hunyt el állampolgár, akinek sírhelyéül a polgármester közvetlenül a panaszos édesanyja melletti sírhelyet jelölte ki végső nyughelyül. Így történt, nem maradt hely fenntartva panaszos édesanyja mellett panaszos még életben lévő édesapja számára.

3.	A temető üzemeltetésével kapcsolatban 
A közigazgatási hivatal vizsgálatának időpontjában a Római Katolikus Egyház tulajdonában lévő, 177. hrsz-ú ingatlanon zajlottak csak a temetések. A területet az önkormányzat temetőként tartja fenn és üzemelteti, holott erre vonatkozó megállapodása nincs a tulajdonos egyházzal. Somogyhatvan Község Önkormányzatának 6/2000. (XI. 30.) számú, a temetőről és a temetkezésről rendelete(a továbbiakban: Ör.) a község területén lévő két köztemetőre terjed ki, és mivel köztemető az önkormányzat tulajdonában és kezelésében lévő temető, a közigazgatási hivatal álláspontja szerint a 177. hrsz-on fekvő ingatlanra a helyi temetkezési rendelet hatálya nem terjed ki, mivel az nincs tulajdonában, és annak kezelésére sincs megállapodás az önkormányzat és a tulajdonos Katolikus Egyház között. 

A közigazgatási hivatal vizsgálatot követően tett megállapításai
A közigazgatási hivatal álláspontja szerint mulasztott az önkormányzat, amikor helyi rendeletében nem tüntette fel, hogy a köztemető fenntartására vonatkozó kötelező feladatát mely ingatlanon kívánja ellátni, és nem szabályozta rendeletében részletesen a temető használatának és igénybevételének szabályait. Vizsgálata feltárta, hogy annak ellenére, hogy az Ör. tartalmaz a sírhelyek megváltására vonatkozó rendelkezéseket, nem volt megállapítható pontosan, hogy milyen módon, formában és kinél lehet, vagy kell a sírhely megváltására, újraváltására irányuló szándékot bejelenteni, valamint hogy a temetőt üzemeltető önkormányzat elmulasztott nyilvántartó könyvet és sírboltkönyvet vezetni. 	
A közigazgatási hivatal megállapításai között szerepelt az is, hogy „az, hogy az üzemeltető a sírhelyek után megváltási díjra nem tart igényt, nem mentesíti a megváltási jog gyakorlásának és az eltemetés méltó feltételeinek biztosítására irányuló valamint nyilvántartási kötelezettségei alól.”. Jogsértőnek minősítette azt a gyakorlatot, miszerint a megváltási szándékot pótoltnak vélték a megszerezni kívánt sírhely gondozásával, ráutaló magatartással, és a megváltásra irányuló nyilatkozatot sem szóban, sem írásban nem követelték meg. 
A vizsgálat megállapította azt is, hogy a 175. hrsz-on található temető használatát sem rendezi jogszabály, hivatalosan azt nem zárták le, tehát az önkormányzatot e tekintetben is mulasztás terheli, nem rendezett a régi temető jogi sorsa sem. 
A 174. hrsz-ú, az önkormányzati törzsvagyon részét képező ingatlan jogi helyzetét elemezve a közigazgatási hivatal vizsgálata feltárta, hogy annak használatba adásáról nem határozott a képviselő testület, és az azt használó polgármester és a képviselő testület között írásbeli megállapodás sem jött létre; a terület ilyen formántörténő igénybevételét jogsértőnek minősítette. A közigazgatási hivatal felhívta az önkormányzatot, hogy rendezze az ingatlan használatának jogi sorsát, és intézkedjen a törvénysértő állapot megszüntetése érdekében. 
A közigazgatási hivatal álláspontja szerint a polgármester magatartását sérelmező beadványt közérdekű bejelentésnek kell tekinteni, amelynek kivizsgálása a képviselő testület hatáskörébe tartozik, és a polgármesterrel szembeni fegyelmi eljárás megindításáról is a képviselőtestület jogosult dönteni. 

A közigazgatási hivatal vizsgálatát követő történések
A közigazgatási hivatal 2004. június 29-én kelt állásfoglalásának kézhez vételét követően a jegyző tájékoztatta panaszost a polgármester ellen lefolytatott eljárásról és annak jogkövetkezményeiről, valamint a közigazgatási hivatal állásfoglalásának tartalmáról. 
A feltárt hiányosságok orvoslása érdekében a közigazgatási hivatal törvényességi észrevételt tett. Az észrevételben foglaltak megvalósítására a 2004. szeptember 30-i dátumot tűzte a közigazgatási hivatal haladékul. 
Az országgyűlési biztos újabb, 2005. márciusában tett tájékoztatás-kérésére, majd többszöri rövid úton tett megkeresésére sem tudott azonban a jegyző, illetve a jegyzői feladatokat jelenleg ellátó helyettesítő jegyző megnyugtatóan beszámolni és számot adni a közigazgatási hivatal által tűzött feladatok megvalósításáról. A legutóbbi (2005. áprilisában kelt) tájékoztatás szerint a képviselőtestület ülésen határozott a temetők jogi sorsának rendezése felől, és az érintett Katolikus (177. hrsz.) és Református Egyházakkal (175. hrsz.) a temetők területének megvásárlását tűzte ki célul. A helyi temetkezési rendelet aktualizálását és módosításának előkészítését az ellenjegyzett adásvételi szerződés nyilvántartásba vételét követően kívánták megvalósítani. A helyettesítő jegyző tájékoztatása szerint az adásvételi szerződés létrejött, de a szerződésekről az egyházi jog szerint szükséges ellenjegyzések hiányoznak, így a jogszabály-módosítás előkészítését sem kezdték meg. A tájékoztatás nem érintette panaszos eredeti beadványában foglaltak megoldására irányuló lépéseket, de beszámolt arról, hogy 2004. augusztusa óta a temetőbéli nyilvántartó könyv vezetése a falugondnok feladata. 

A vizsgálat megállapításai
Alaptalan volt panaszos arra irányuló panasza, hogy az önkormányzat nem méltatta válaszra beadványát. A rendelkezésemre álló iratok tanúsága szerint a panasz kivizsgálására irányuló, illetve válaszadási kötelezettségének határidőben eleget tett az önkormányzat. Az európai uniós csatlakozással összefüggő egyes törvénymódosításokról, törvényi rendelkezések hatályon kívül helyezéséről, valamint egyes törvényi rendelkezések megállapításáról szóló 2004. évi XXIX. törvény a közérdekű kérelmekkel, panaszokkal és bejelentésekkel kapcsolatos eljárást szabályozva úgy rendelkezik, hogy „[…] a panasz, illetőleg a közérdekű bejelentés alapján - ha alaposnak bizonyul - gondoskodni kell a jogszerű, illetőleg a közérdeknek megfelelő állapot helyreállításáról vagy az egyébként szükséges intézkedések megtételéről; a feltárt hibák okainak megszüntetéséről; az okozott sérelem orvoslásáról, továbbá indokolt esetben a felelősségre vonás kezdeményezéséről. (143. § (1) a)-d) pontok). Panaszos beadványában foglaltakat az önkormányzat vizsgálta, bár téves elgondolás alapján a jegyző hatáskörének kizártságát tételezte fel, ezért a közigazgatási hivatal szakmai álláspontját kérte. Ez az eljárás azonban nem sértette panaszos jogát, sőt, a jegyző erre a lépésre vélhetően az elfogultság kizárásának indokán szánta el magát, a panasz beérkezését követően szinte haladéktalanul. A közigazgatási hivatal véleményének megérkezését követően a képviselőtestület lefolytatta a polgármester felelősségre vonására irányuló eljárást is, illetve lépéseket tett a közigazgatási hivatal törvényességi észrevételeiben foglaltak megvalósítására. Ebben a tekintetben tehát nem terheli felelősség sem az önkormányzatot, sem pedig a jegyzőt.
Nem ilyen egyértelmű a helyzet az eredeti panaszbeadványban foglaltak elintézésének megítélése során. Arra nézve ugyanis, hogy vajon hogyan lesz, vagy lenne lehetősége panaszosnak arra, hogy édesapja halála után szülei egymás melletti sírhelyen nyugodjanak (tehát a konkrét sérelem orvoslására), valamint hogy a helyi temetkezések tekintetében mind az ingatlanok jogi sorsa, mind a temető egészének és azon belül a sírhelyek megváltásának rendje szabályozott-e; ezen kérdések rendezéséről (2004. évi XXIX. törvény 143. § (1) bekezdés c) pont) a mai napig nem rendelkezett az önkormányzat.
A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény (a továbbiakban: Ötv.) 8. §-a a helyi önkormányzat kötelező feladatai között sorolja fel a köztemető fenntartását. Az erre vonatkozó alapvető feladatok részletszabályait a temetőkről és temetkezésekről szóló 1999. évi XLIII. törvény (a továbbiakban: Ttv.) és az annak végrehajtására kiadott 145/1999. (X. 1.) Kormányrendelet (a továbbiakban: Vhr.) határozza meg. A Ttv. 3-5. §-ainak értelmezéséből megállapítható, hogy a temető tulajdonosának és fenntartójának személye elválhat egymástól, ahogyan a vizsgált önkormányzat esetében a gyakorlatban ez történt. Természetesen a legsúlyosabb esetről akkor lenne szó, ha az önkormányzat egyáltalán nem látná el a köztemetési kötelezettséggel járó feladatokat. A vizsgált esetben nem erről volt szó, mégis megállapítom, hogy súlyosan jogsértő az a helyzet, hogy az önkormányzat megállapodás nélkül látja el a fenntartói feladatokat egy olyan temetőben, amelyre nem terjedt ki helyi temetkezési rendeletének hatálya. Hasonlóképpen jogsértő, és a jogállamiságból származtatható jogbiztonsághoz való jogot sérti az is, hogy a korábban már betelt, s jelenleg használaton kívüli temető hivatalos lezárásáról nem rendelkezett a képviselő testület. A törvényességi észrevételben foglalt módosításokról a mai napig nem gondoskodott az önkormányzat, mulasztása e tekintetben is a jogbiztonság sérelmét okozza, különös tekintettel arra, hogy a mulasztást, a hiányosságot a közigazgatási hivatal vizsgálata is feltárta, és megoldási javaslatokkal is szolgált a hibák kiküszöbölésére.
A Ttv. 22. §-a rendelkezik a temetőben a sírhelyek feletti rendelkezési jog tartalmáról, a 18. §. Pedig diszpozitív szabályokat ír elő a rendelkezés idejét illetően. A Vhr. A kegyeleti jogok maradéktalan tiszteletben tartását lehetővé teendő rendelkezik úgy, hogy az elhunytat a temetésre kötelezett kérelmére az általa megjelölt temetési helyre kell temetni, ha a hely felett a kérelmezőnek rendelkezési joga van. A Vhr. 31. §-a arra az esetre nézve, ha nem lenne az eltemettetőnek rendelkezési joga egy sírhely felett sem, sorrendben a következő temetési helyre kell temetni, bár a helyi szabályzat ettől eltérő szabályt is megállapíthat. A vizsgált önkormányzat esetében nem rendelkeztek a sírhelyek megváltásának, a sírhelyek feletti rendelkezési jog létrehozásának szabályairól, közvetlenül a jogbiztonsághoz való jog sérelmét, közvetve pedig az emberi méltósághoz való jogból levezethető kegyeleti jogok sérelmét okozták. Helyesen állapította meg a közigazgatási hivatal, hogy az a tény, hogy a fenntartó ingyen enged rendelkezési jogot a temetőben lévő sírhelyek felett, még nem elegendő indok arra, hogy ne legyen kialakult módja a megváltásnak, illetve, hogy ne gondoskodjék a jogszabály által előírt nyilvántartó könyvek vezetéséről. Mulasztása konkrétan a panaszos kegyeleti jogait sértette, és amíg a mulasztás állapota fennáll, és amíg a megváltás módja nincs szabályozva, a kegyeleti jogok sérelme eshetőleges, tehát az emberi méltóságból származtatott kegyeleti jogokkal összefüggésben alkotmányos visszásság lehetősége áll fenn.

Kezdeményezés
A vizsgálatban feltárt visszásságok orvoslása céljából kezdeményezem Somogyhatvan Község Önkormányzatának jegyzőjénél, hogy haladéktalanul kezdeményezze a helyi temetkezési rendeletnek a közigazgatási hivatal törvényességi észrevételeinek szempontjából történő módosítását, így hárítva el a kegyeleti jogok érvényesülése elől a jogszabályi hiányosság okán adódó akadályokat. Kezdeményezem továbbá, hogy a képviselő testület gondoskodjék a használaton kívüli temető formális lezárásáról is. A panaszos eredeti panaszbeadványában tett sérelmének orvoslását is kérem, hogy a lehetőségekhez képest, és a már eltemetettek nyugalmát is figyelembe véve, mindenki számára méltányos megoldással kíséreljék meg megoldani.

Budapest, 2005. május 17.

                         Lenkovics Barnabás sk.

Melléklet
Az OBH 4763/2004. számú jelentéshez

Alkalmazott jogszabályi rendelkezések
1990. évi LXV. törvény a helyi önkormányzatokról 

8. § (1) A települési önkormányzat feladata a helyi közszolgáltatások körében különösen: a településfejlesztés, a településrendezés, az épített és természeti környezet védelme, a lakásgazdálkodás, a vízrendezés és a csapadékvíz elvezetés, a csatornázás, a köztemető fenntartása, a helyi közutak és közterületek fenntartása, helyi tömegközlekedés, a köztisztaság és településtisztaság biztosítása; gondoskodás a helyi tűzvédelemről, közbiztonság helyi feladatairól; közreműködés a helyi energiaszolgáltatásban, a foglalkoztatás megoldásában; az óvodáról, az alapfokú nevelésről, oktatásról, az egészségügyi, a szociális ellátásról, valamint a gyermek és ifjúsági feladatokról való gondoskodás; a közösségi tér biztosítása; közművelődési, tudományos, művészeti tevékenység, sport támogatása; a nemzeti és etnikai kisebbségek jogai érvényesítésének a biztosítása; az egészséges életmód közösségi feltételeinek elősegítése.
(4) A települési önkormányzat köteles gondoskodni az egészséges ivóvízellátásról, az óvodai nevelésről, az általános iskolai oktatásról és nevelésről, az egészségügyi és a szociális alapellátásról, a közvilágításról, a helyi közutak és a köztemető fenntartásáról; köteles biztosítani a nemzeti és az etnikai kisebbségek jogainak érvényesülését.
79. § (1) Törzsvagyonnak az az önkormányzati tulajdon nyilvánítható, amely közvetlenül kötelező önkormányzati feladat- és hatáskör ellátását vagy a közhatalom gyakorlását szolgálja.
(2) A törzsvagyon körébe tartozó tulajdon vagy forgalomképtelen, vagy korlátozottan forgalomképes:
a) forgalomképtelenek a helyi közutak és műtárgyaik, a terek, parkok - a 68/D. §-ban foglalt kivétellel - és minden más ingatlan és ingó dolog, amelyet törvény vagy a helyi önkormányzat forgalomképtelennek nyilvánít;
b) korlátozottan forgalomképesek a közművek, intézmények és középületek, továbbá a helyi önkormányzat által meghatározott ingatlanok és ingók. A törzsvagyon korlátozottan forgalomképes tárgyairól törvény vagy a helyi önkormányzat rendeletében meghatározott feltételek szerint lehet rendelkezni.
80. § (1) A helyi önkormányzatot - e törvényben meghatározott eltérésekkel - megilletik mindazok a jogok és terhelik mindazok a kötelezettségek, amelyek a tulajdonost megilletik, illetőleg terhelik. A tulajdonost megillető jogok gyakorlásáról a képviselő-testület rendelkezik.
(2) A helyi önkormányzat meghatározott vagyontárgy vagy vagyonrész elidegenítését, megterhelését, vállalkozásba való bevitelét, illetőleg más célú hasznosítását önkormányzati rendeletben helyi népszavazáshoz kötheti.
(3) A helyi önkormányzat vállalkozása a kötelező feladatainak ellátását nem veszélyeztetheti. Az önkormányzat olyan vállalkozásban vehet részt, amelyben felelőssége nem haladja meg vagyoni hozzájárulásának mértékét.
(4) Az önkormányzat többségi befolyása alatt álló vállalkozásra - ha e törvény eltérően nem rendelkezik - az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 95/A. §-ában foglalt rendelkezéseket megfelelően alkalmazni kell.
(5) Amennyiben törvény másképp nem rendelkezik, a helyi önkormányzat társulásba bevitt vagyonát a társuló helyi önkormányzat vagyonaként kell nyilvántartani, a vagyonszaporulat a társult helyi önkormányzatok közös vagyona, és arra a Polgári Törvénykönyv közös tulajdonra vonatkozó szabályait kell alkalmazni.
2004. évi XXIX. törvény
az európai uniós csatlakozással összefüggő egyes törvénymódosításokról, törvényi rendelkezések hatályon kívül helyezéséről, valamint egyes törvényi 

A közérdekű kérelmekkel, panaszokkal és bejelentésekkel kapcsolatos eljárás

141. § (1) Az állami és helyi önkormányzati szervek a panaszokat és a közérdekű bejelentéseket e törvény szerint kötelesek elintézni.
(2) A panasz olyan kérelem, amely egyéni jog- vagy érdeksérelem megszüntetésére irányul, és elintézése nem tartozik más - így különösen bírósági, államigazgatási - eljárás hatálya alá.
(3) A közérdekű bejelentés olyan körülményre hívja fel a figyelmet, amelynek orvoslása, illetőleg megszüntetése a közösség vagy az egész társadalom érdekét szolgálja. A közérdekű bejelentés javaslatot is tartalmazhat.
(4) Panasszal és a közérdekű bejelentéssel bárki - szóban, írásban vagy elektronikus úton - fordulhat a tárgykörben eljárásra jogosult szervhez. A szóbeli bejelentést az eljárásra jogosult szerv köteles írásba foglalni.
(5) Ha a panaszt, illetőleg a közérdekű bejelentést nem az eljárásra jogosult szervhez tették meg, azt nyolc napon belül oda át kell tenni. Az áttételről a bejelentőt egyidejűleg értesíteni kell.

143. § (1) A panasz, illetőleg a közérdekű bejelentés alapján - ha alaposnak bizonyul - gondoskodni kell
a) a jogszerű, illetőleg a közérdeknek megfelelő állapot helyreállításáról vagy az egyébként szükséges intézkedések megtételéről;
b) a feltárt hibák okainak megszüntetéséről;
c) az okozott sérelem orvoslásáról, továbbá
d) indokolt esetben a felelősségre vonás kezdeményezéséről.

1999. évi XLIII. törvény
a temetőkről és a temetkezésről

3. § E törvény alkalmazásában
b) köztemető: az önkormányzat tulajdonában lévő temető, illetőleg a temetőnek az a része, amelyben az önkormányzat a köztemető fenntartására vonatkozó kötelezettségét teljesíti;
4. § (1) A temető tulajdonosa az állam, a települési önkormányzat, az egyház, a helyi és országos kisebbségi önkormányzat, gazdálkodó szervezet [Ptk. 685. § c) pontja] és közhasznú szervezet lehet.
5. § (1) A temető fenntartója a temető tulajdonosa, illetve az, aki kezelői joggal rendelkezik.
(2) Az állami tulajdonban lévő temető kezelőjét az e törvényben és a végrehajtására kiadott kormányrendeletben meghatározott jogok és kötelezettségek a tulajdonossal megegyezően illetik meg, illetve terhelik.
j) összegyűjti és elszállítja a hulladékot;
k) gondoskodik a temető rendjének betartásáról és betartatásáról;
l) összehangolja a temetéseket;
m) gondoskodik az ügyfélfogadásról.
17. § (1) A temető üzemeltetését az a gazdálkodó szervezet láthatja el, amely a kormányrendeletben meghatározott szakmai követelményeknek megfelel.
(2) Az üzemeltető a temetkezési szolgáltatók tekintetében köteles megtartani az egyenlő bánásmód követelményét.
18. § (1) A temetőben a kegyeleti jogok gyakorlása céljából az üzemeltető
a) nyilvántartó könyvet,
b) sírbolt könyvet
vezet.
(2) Nyilvántartó könyv a következő adatokat tartalmazza: folyószám, a temetés (urnaelhelyezés vagy a hamvak szétszórásának) napja, az elhalt neve, leánykori neve, születési ideje, anyja neve, legutolsó lakóhelyének címe, foglalkozása, az elhalálozás időpontja, a sírhelytábla, sírhelysor, temetési hely száma, valamint az eltemettető neve, lakcíme és a síremlékre vonatkozó bejegyzések.
(3) A sírbolt könyvet a (2) bekezdésben meghatározott tartalommal kell vezetni a sírbolt számának feltüntetésével. A sírbolt könyvbe be kell jegyezni a sírbolt felett rendelkezni jogosult személynek a sírboltra vonatkozó rendelkezéseit is.
22. § (1) A temetési hely felett - a nemzeti sírkertbe tartozó temetési hely kivételével - az rendelkezik, aki megváltotta.
(2) A rendelkezési jog gyakorlása a temetési helyre helyezhető személyek körének meghatározására, síremlék, sírjel állítására és mindezek gondozására terjed ki.
(3) A temetési hely újraváltásában elsőbbséget élvez az eltemettető, halála esetén pedig a törvényes öröklés rendje szerint soron következő közeli hozzátartozója.
(4) A temetési hely feletti rendelkezési jog időtartamát jogszabály határozza meg, amely hamvasztásos temetés esetében nem lehet kevesebb 10 évnél, egyéb esetekben nem lehet kevesebb 25 évnél.

145/1999. (X. 1.) Kormányrendelet
a temetőkről és a temetkezésről szóló 1999. évi XLIII. törvény végrehajtásáról

30. § (1) Azt, aki törvény alapján a temetésre kötelezett és a kötelezettségét nem teljesíti, az elhalálozás helye szerint illetékes települési önkormányzat jegyzője felszólítja 15 napon belüli teljesítésre. Ha a kötelezett a felszólításnak nem tesz eleget, az elhunytat közköltségen kell eltemetni.
(2) A közköltségen történő temetés esetén a temetésre kötelezett személyt a temetés helyéről és idejéről értesíteni kell.
(3) Az elhunytat a kötelezett kérelmére az általa megjelölt temetési helyre kell temetni, ha az elhalálozás helye szerinti település köztemetőjében megjelölt temetési hely felett a kérelmezőnek rendelkezési joga van.
31. § (1) Az elhunytat - ha az eltemettetőnek nincs a temetőben meglévő temetési hely feletti rendelkezési joga - az elhalálozás ideje szerint sorrendben következő temetési helyre kell temetni, kivéve, ha a szabályzat másként rendelkezik.
(2) Sírboltba történő temetés rendjét a sírboltkönyv határozza meg.

Somogyhatvan Község Önkormányzatának 6/2000. (XI. 30.) számú rendelete 
A temetőről és a temetkezésről