Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének
Jelentése
az OBH 4743/2004. számú ügyben

Előadó: dr. Fogarassy Edit
A vizsgálat megindulása
A Hivatalomhoz forduló panaszos beadványában sérelmezte, hogy fiatalkorú lányát az ellene becsületsértés vétsége miatt a VIII. kerületi Rendőrkapitányság által folytatott eljárás során lefényképezték, és ujjlenyomatot vettek tőle.
Az ügyben alkotmányos jogot érintő visszásság gyanújára tekintettel vizsgálatot rendeltem el, melynek keretében megkerestem az országos rendőr-főkapitányt.

Érintett alkotmányos jog
A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
Jogállamiság elve és a jogbiztonsághoz való jog. 

Alkalmazott jogszabályok
1978. évi IV. törvény a Büntető Törvénykönyvről (Btk.):
180. § (1) Aki a 179. § esetén kívül mással szemben a) a sértett munkakörének ellátásával, közmegbízatásának teljesítésével vagy közérdekű tevékenységével összefüggésben, b) nagy nyilvánosság előtt a becsület csorbítására alkalmas kifejezést használ, vagy egyéb ilyen cselekményt követ el, vétség miatt egy évig terjedő szabadságvesztéssel, közérdekű munkával vagy pénzbüntetéssel büntetendő. (2) Az (1) bekezdés szerint büntetendő, aki a becsületsértést tettlegesen követi el.
183. § (1) A 176-177. és a 178-181. §-ban meghatározott bűncselekmények elkövetői magánindítványra büntethetők.

1998. évi XIX. törvény a büntetőeljárásról (Be.)
52. § (1) Ha e törvény másképp nem rendelkezik, könnyű testi sértés, magántitok megsértése, levéltitok megsértése, rágalmazás, becsületsértés és kegyeletsértés esetén a vádat mint magánvádló a sértett képviseli, feltéve, hogy az elkövető magánindítványra büntethető.
449. § (2) Fiatalkorúval szemben büntetőeljárásnak csak közvádra van helye. Fiatalkorúval szemben pótmagánvádnak nincs helye, a magánvádra üldözendő bűncselekmények esetében az ügyész jár el.

1999. évi LXXXV. törvény a bűnügyi nyilvántartásról és a hatósági erkölcsi bizonyítványról
2. § E törvény alkalmazásában bűnügyi nyilvántartás a) a bűntettesek, b) a kényszerintézkedés alatt állók, c) a büntetőeljárás alatt állók, d) az ujj- és tenyérnyomatok, a fényképek (a továbbiakban: daktiloszkópiai és fénykép nyilvántartás), valamint e) a DNS-profilok nyilvántartása.
31. § A daktiloszkópiai és fényképnyilvántartásban kell nyilvántartani a) annak az adatait, ujj- és tenyérnyomatát, továbbá arcképét, akit szándékos bűncselekmény elkövetésének alapos gyanúja miatt büntetőeljárás alá vontak, kivéve azt, akivel szemben magánvádas bűncselekmény miatt előterjesztett magánindítvány alapján indult eljárás, függetlenül attól, hogy az ügyész átvette-e a vád képviseletét, és azt, akinek katonai bűncselekménye miatt a katonai ügyész a feljelentést elutasította, és az elbírálást fegyelmi eljárásra utalta,

A 8/2000. (II. 16.) BM-IM-PM rendelet az ujj- és tenyérnyomatvétel, a fényképkészítés, valamint a DNS-mintavétel szabályairól
1. § (2) E rendeletben foglaltakat kell alkalmazni a) a Tv. 31. §-ának a) pontjában meghatározott bűncselekmény elkövetésének alapos gyanúja miatt büntetőeljárás alatt álló személyektől történő ujj- és tenyérnyomatvételnek, valamint arcfényképkészítésnek, a Tv. alapján történő végrehajtása során.
2. § (1) Az ujj- és tenyérnyomatvételről, az arcfényképkészítésről, a DNS-mintavételről az a nyomozó hatóság köteles gondoskodni, amelyik az 1. § (2) bekezdésében meghatározott bűncselekmény elkövetésének alapos gyanúja miatt a gyanúsítottal szemben büntetőeljárást folytat.

A vizsgálat megállapításai
A panaszos gyermeke ellen tettleges becsületsértés megalapozott gyanúja miatt a VIII. kerületi Ügyészség rendelt el nyomozást, amit a VIII. kerületi Rendőrkapitányság folytatott. A fiatalkorú gyanúsított kihallgatását követően a bűnügyi technikus rögzítette az ujj- és tenyérnyomatát, valamint elkészítette az arcfényképét, melyek a daktiloszkópiai és fényképnyilvántartásba kerültek.
Megkeresésemben arra kértem az országos rendőrfőkapitányt, vizsgáltassa ki, hogy a VIII. kerületi Rendőrkapitányság jogszerűen vette-e ujjnyomatot és készített fényképet a panaszos fiatalkorú gyermekéről.
A bűnügyi nyilvántartásról szóló 1999. évi LXXXV. törvény 31. § a, pontja ugyanis kimondja, hogy a daktiloszkópiai és fényképnyilvántartásban kell nyilvántartani annak az adatait, ujj- és tenyérnyomatát, továbbá arcképét, akit szándékos bűncselekmény elkövetésének alapos gyanúja miatt büntetőeljárás alá vontak, kivéve azt, akivel szemben magánvádas bűncselekmény miatt előterjesztett magánindítvány alapján indult eljárás, függetlenül attól, hogy az ügyész átvette-e a vád képviseletét[...].
Az országos rendőrfőkapitány megállapította, hogy a törvényi kivételt a nyomozó hatóság nem vette figyelembe. A VIII. kerületi Rendőrkapitányság a jogsértésről való tudomásszerzést követően azonnal intézkedett a gyanúsított adatainak a bűnügyi nyilvántartásból való törlésére. Az eset miatt a Vizsgálati Osztály vezetőjét figyelmeztetésben részesítették.
Vizsgálatom eredményeként megállapítom, hogy a VIII. kerületi Rendőrkapitányság eljárása visszásságot okozott a jogállamiság elvéből levezethető tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggésben. A jogsérelem orvoslására tekintettel ajánlást nem teszek, de - a hasonló jogsértések jövőbeni elkerülése érdekében - felhívom a kapitányságvezető figyelmét a körültekintőbb eljárásra.

Budapest, 2005. április 26.

Takács Albert sk.