Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének
Jelentése
az OBH 4458/2004. számú ügyben

Előadó: Dr. Budai Andrea
Az eljárás megindítása
A panaszos beadványában sérelmezte, hogy a Hajdú-Bihar Megyei Illetékhivatal (a továbbiakban: illetékhivatal) kérése ellenére nem tájékoztatta őt a fizetési meghagyás jogerőre emelkedésének napjáról. Kifogásolta azt is, hogy részletfizetési kérelemre hivatkozva eljárási illetéket szabtak ki rá anélkül, hogy ilyen kérelmet elterjesztett volna.
A panasszal kapcsolatban felmerült az Alkotmány 2. § (1) bekezdésben deklarált jogállamiságból eredő jogbiztonsághoz, ezen belül a tisztességes eljáráshoz fűződő jog sérelmének gyanúja, ezért az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (továbbiakban Obtv. ) 16. § (1) bekezdése alapján vizsgálatot indítottam.
A vizsgálatom során az illetékhivatal vezetőjétől tájékoztatást kértem.

Érintett alkotmányos jog
1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) Magyar Köztársaság független demokratikus jogállam.

Alkalmazott jogszabályok
1990. évi XCIII. törvény az illetékekről ( a továbbiakban: Itv.)
33. § (1) Nem kötelezhető illeték fizetésére az, akit az államigazgatási hatóság külön jogszabály alapján költségmentességben részesített. (2) Egyes alkotmányos jogok érvényesítése, illetőleg kötelezettségek teljesítése, valamint a társadalmi igazságosság előmozdítása érdekében a mellékletben és a külön jogszabályokban meghatározott illetékmentes eljárásokon felül tárgyuknál fogva illetékmentes eljárások:
23. az adó és járulék ügyben az adóhatóságnál, vámigazgatási ügyben a vámhatóságnál kezdeményezett első fokú eljárás - ideértve más hatóság adó, adó jellegű kötelezettség megállapításával kapcsolatos ilyen eljárását is -, kivéve a méltányossági eljárást, a fizetési könnyítésre (halasztás, részletfizetés) irányuló eljárást, továbbá az adó-, a vám-, az illeték- és a társadalombiztosítási kötelezettség teljesítéséről szóló igazolás kiadása, valamint az adó- és értékbizonyítvány kiállítása iránt kezdeményezett eljárást;

1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól
13. § (1) Az államigazgatási eljárás az ügyfél kérelmére, bejelentésére, nyilatkozatára (a továbbiakban: kérelem) vagy hivatalból indul meg. A felettes szerv a közigazgatási szervet az eljárás megindítására vagy folytatására utasíthatja.

A megállapított tényállás és a vizsgálat megállapításai:
Az illetékhivatal 2004. március 22-én kelt, 150297-02/2004. illetékkiszabási számon a panaszost 351.209,-Ft. illeték megfizetésére kötelezte. A panaszos édesapja 2004. március 31-én vette át a fizetési meghagyást. A panaszos 2004. április 28-án, a fizetési meghagyás kézhezvétele után írásban kérte, hogy közöljék vele a fizetési meghagyás jogerőre emelkedésének napját és részletfizetést kérelmezett.
Tekintettel arra, hogy a panaszos fellebbezést nem nyújtott be, a fizetési meghagyás 2004. április 15-én jogerőre emelkedett, így az illetékhivatal a benyújtott beadványt tartalma alapján méltányossági, részletfizetés engedélyezése iránti kérelemnek minősítette. Május 10-én felhívta a panaszost arra, hogy kérelme elbírálásához töltse ki az adatlapot, illetve felhívta az eljárási illeték megfizetésére. A panaszos a hiánypótlásra nem válaszolt, hanem illetékfizetési kötelezettségét a tőketartozás erejéig 2004. május 25-én teljesítette. Az illetékhivatal ezt a körülményt a kérelem visszavonásának tekintette és a méltányossági eljárást megszüntette. Tekintettel arra, hogy az eljárási illetéket a panaszos nem fizette meg, az illetékhivatal 2004. október 6-án kelt, 410707-01-2004. számú határozattal előírta az illetéket, amelyet a panaszos 2004. október 26-án befizetett.
Az államigazgatási eljárásról szóló 1957. évi IV. törvény 13. § (1) bekezdése szerint „Az államigazgatási eljárás az ügyfél kérelmére, bejelentésére, nyilatkozatára (a továbbiakban: kérelem) vagy hivatalból indul meg. A felettes szerv a közigazgatási szervet az eljárás megindítására vagy folytatására utasíthatja.”
Az államigazgatási eljárás megindításával tehát államigazgatási eljárási jogviszony jön létre az ügyfél és az eljáró szerv között. Az ügyfél kérelmére induló ügyekben a kérelemnek a közigazgatási szervhez történő megérkezésének napjával indul meg az államigazgatási eljárás.  A panaszos esetében a részletfizetésre irányuló kérelmének megküldése - mivel a méltányossági eljárás az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény 33. §. (2) bekezdés 23. pontja alapján illetékköteles - megalapozta az illetékfizetési kötelezettséget, tehát az illetékhivatal jogszerűen szabta ki az eljárási illetéket, eljárása alkotmányos visszásságot nem okozott.
A vizsgálatom során megállapítottam továbbá, hogy az illetékhivatal a panaszos fizetési meghagyás jogerőre emelkedése időpontja közlésére vonatkozó kérését nem válaszolta meg. Az illetékhivatal ennek okát abban jelölte meg, hogy a jogerő már a panaszos szóban forgó kérelmének postára adása előtt beállt.  Megállapítottam, hogy az illetékhivatal mulasztást követett el, ezzel visszásságot okozott a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelményével és a tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggésben. 
Tekintettel azonban arra, hogy az illetékhivatal eljárása a panaszos illetékfizetési kötelezettségét nem érintette, illetve az illetéket a panaszos be is fizette, vizsgálatomat országgyűlési biztosi intézkedés nélkül zártam le. Felhívom azonban az illetékhivatal vezetőjének a figyelmét a hasonló mulasztások jövőbeli elkerülésére, illetve az állampolgári kérelmek megválaszolásának garanciális jelentőségére.

Budapest, 2005. április 5.

Takács Albert sk.