Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 4353/2004. számú ügyben

Előadó: dr. Tasi Katalin
Az eljárás megindulása
A panaszos levelében fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, s osztotta meg velem a Fővárosi Önkormányzat Főjegyzőjének címzett és megküldött, a Budapesti Temetkezési Intézet Új Köztemetőjének Krematóriumával kapcsolatos panaszát. A levélben részletezetteken túl panaszos álláspontja szerint olyan körülmények között, amilyen a BTI Rt. Új Köztemetőjének Krematóriumában van, nem lenne engedélyezhető a halottól való búcsúzás, valamint a búcsúzás lehetőségét felajánló munkatársnak előzetesen figyelmeztetnie kellene a hozzátartozókat a helyszín minőségére.
A mellékelt panaszbeadványban olvasottak alapján az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény ( a továbbiakban: Obtv.)16. § és 17. §-ainak értelmében vizsgálatot indítottam, mert felmerült az emberi méltósághoz fűződő jog – összefüggésben a kegyeleti jogokkal – sérelmének gyanúja.
Az Obtv. 18. § (2) bekezdésében foglaltak alapján kapcsolatba léptem a Fővárosi Önkormányzat Főjegyzőjével, akitől megtudtam, hogy a panasz alapján saját hatáskörében is vizsgálatot indított, ezért kértem, hogy a vizsgálat eredményéről annak befejeztével írásban tájékoztasson. A vizsgálat előre haladtával indokoltnak láttam helyszíni vizsgálatot is elrendelni, melyre – előzetes bejelentés alapján – 2004. augusztus 30-án került sor.

Érintett alkotmányos jogok
1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
54. § (1) A Magyar Köztársaságban minden embernek veleszületett joga van az élethez és az emberi méltósághoz, amelyektől senkit nem lehet önkényesen megfosztani. (Az emberi méltósához való jogból fakad a hozzátartozók kegyeleti joga, és a temetkezés során eljáró szerveknek és szolgáltatóknak azon kötelessége, hogy eljárásaik során ezt tiszteletben tartsák.)

Egyéb kapcsolódó jogszabályok és szabályzatok
1999. évi XLIII. törvény a temetőkről és a temetkezésről
145/1999. (X. 1.) Korm. rendelet a temetőkről és a temetkezésről szóló 1999. évi XLIII. törvény végrehajtásáról
59. § A hamvasztóhelyiségben üzemidő alatt az üzemeltető szerv dolgozóin és a hatósági ellenőrzést végzőkön kívül más személy csak a hamvasztót üzemeltető szerv vezetőjének engedélyével tartózkodhat.

1993. évi XCIII. törvény a munkavédelemről
51. § (1) A munka egészséget nem veszélyeztető és biztonságos elvégzéséhez megfelelő szakképzettségű és számú munkavállalót kell biztosítani. (2) Ahol veszély fenyeget, egyedül munkát végezni nem szabad, és ilyen helyre csak erre is kiterjedő oktatásban (55. §) részesült munkavállalók léphetnek be.

58/2000. (X. 26.) számú Fővárosi Közgyűlési Rendelet a köztemetőkről és a temetkezés rendjéről
30. § (1) a köztemető fenntartásával és üzemeltetésével összefüggő feladatok ellátását a főjegyző ellenőrzi.
A Fővárosi Temetkezési Intézet TU-II/3. számú Technológiai Utasítása, 1988. A holttestek elhamvasztására és a hamvak feldolgozására. 5.8. A halotthamvasztási munkaművelet alatt a munkaterületen legalább két főnek kell tartózkodnia. 7.3. A holttest betáplálása a kemencébe csak a hamvasztóbiztos jelenlétében és utasítására történhet meg. 

A megállapított tényállás
A panaszos előadása szerint férje hamvasztását a kórházból való külön szállítással és egyszemélyes hűtő igénybevételével közös gyermekük rendelte meg, a Budapesti Temetkezési Intézet (a továbbiakban: BTI Rt.) alkalmazottja által tudomására hozott feltételek alapján. A hamvasztás megrendelésekor fejfát is rendeltettek vele, azzal indokolva ennek szükségességét, hogy a hamvasztás megrendelése ezt a szolgáltatást is tartalmazza, ettől eltekinteni nem lehet. A panaszos előadása szerint a rendelés felvételekor a BTI Rt. alkalmazottja arról tájékoztatta őt, hogy közvetlenül a hamvasztás elkezdése előtt a közeli hozzátartozóknak lehetőségük van elbúcsúzniuk halottjuktól, amely lehetőséggel az elhunyt felesége és gyermekeik éltek is. Panaszos ugyanakkor sérelmezte, hogy a krematóriumba vezető úton pernye volt, s hogy a hűtőrészleg mellett kellett elhaladniuk, továbbá, hogy a szállításhoz megrendelt koporsó helyett egy vékony furnér lapokból készült koporsóba téve, keménypapírral lefedve helyezték fel a halottat a villára, ami a kemencébe vezetett. Kifogásolta még, hogy a krematórium színei, az elhasznált burkolatok és a világítás mind-mind kegyeletsértők, s nem méltók a halottól való végső búcsúhoz. Sérelmezte azt is, hogy nem maradhattak még egy percre sem egyedül halottjukkal, valaki mindig jelen volt.
A levélben előadottak valódiságáról csak helyszíni vizsgálat során tudtam meggyőződni, ezért 2004. augusztus 30-án előzetesen egyeztetett időpontban munkatársam felkereste az Új Köztemető (Budapest, X. kerület, Kozma u. 8-10.) Krematóriumát, s annak részlegvezetőjétől kért és kapott teljes körű felvilágosítást.
A helyszíni vizsgálat során megtudtam, hogy a krematórium 30 éve épült, s négy kemencével működik. A helyszíni vizsgálatot nem sokkal megelőzően, 2004. augusztus 17-én kelt, a BTI Rt. Szolgáltatási Főosztályának körlevele óta az Új Köztemetőben nem engedélyezett, hogy a hozzátartozók megtekintsék az elhunyt hamvasztó kemencébe történő behelyezésének folyamatát. Amíg ez lehetséges volt, addig csak délelőtt folytak ezek a búcsúzások, mivel ezt követően az egyes temetkezési szolgáltatók ki- és bemenő gépkocsi forgalma zavarta volna a búcsút. A búcsú idejekor egyébként mindig csak egy család halottjának behelyezésére került sor, olyankor a másik három kemence nem üzemelt. Munka- és balesetvédelmi előírás, hogy legalább két munkás legyen jelen a behelyezéskor a nagy hőfokon égő kemence miatt, ezért kellett panaszos halottjának búcsúztatásakor is jelen lennie legalább egy temetői dolgozónak.
Ami a tárgyi kellékeket illeti: a vékony fából készült koporsó használatának indoka hogy ennek kevesebb a hamva, így kevesebb is vegyül az elhunyt hamvaival. Ugyanez indokolja a karton-fedelet is. Természetesen, hozzátartozói kérésre itt is van lehetőség más megfizetésére. Eredetileg a kemencébe való behelyezés folyamatának végigkísérése nem tartozott a temetkezési szolgáltatások köré, azt a gyakorlat alakította ki, konkrétan a hozzátartozók azon félelme, hogy nem saját halottjuk hamvait kapják vissza, vagy hogy egyszerre több halottat hamvasztanak el, s ezért egyre többen ragaszkodtak a jelenléthez.
A megtekintéskor a hozzátartozó már a villára helyezett koporsóban fekvő halottjától búcsúzhat, és valóban, jelen kell lennie két munkásnak, akik közül az egyik kézi erővel tolja el a koporsót a kemencéig. A búcsú perceiben a munkások hátrébb és oldalt állnak, de nem tehetik meg, hogy a krematóriumot elhagyják. Ezt írja elő számukra a munkavédelemről szóló 1993. évi XCIII. Törvény 51. § (1) és (2) bekezdése, valamint a Fővárosi Temetkezési Intézet TU-II/3. számú technológiai utasításának 5.8-as és 7.3-as pontjai. A helyszíni vizsgálat alkalmakor végzett hamvasztások során munkások fehér ruhában, védőkesztyűben, csendben, kegyelettel végezték munkájukat. A vizsgálaton jelen lévő krematóriumvezető tisztában volt azzal, hogy a krematórium külső körülményei hagynak kívánni valót maguk után. Valóban betonozott a padló, az alapszín szürke, a plafonról fémlámpák lógnak, és az izzók látszanak, illetve a falak csempézettek. Tény azonban, hogy funkcióját tekintve a helyiség egy üzem, amely egyrészt 30 éve épült, amikor még nem volt gyakorlata a hamvasztások megtekintésének, másrészt pedig a berendezések formatervezése sem volt olyan korszerű, mint az újabb hamvasztó kemencéké.
Ezen tényekkel szembesülve rendelte el BTI Rt. Szolgáltatási Főosztálya 2004. augusztus 17-i körlevélben, hogy a krematórium felújításáig a Kozma utcai telephelyen nem engedélyezhető a hamvasztás megtekintése, és aki ezt a szolgáltatást –, melynek ellenértéke egységesen 6161 forint – szeretné igénybe venni, annak a csömöri krematóriumban nyílik erre lehetősége.
A Kozma utcában zajló megtekintések megszüntetésére a részlegvezető indoklása szerint azért nem volt korábban lehetőség annak ellenére sem, hogy a csömöri krematóriumot régebb óta (2003. novemberétől) bérli a BTI Rt, mert a csömöri kemence cseréje miatt nem lehetett azonnal átirányítani az összes, nagy számú „megtekintéses” hamvasztást.
A helyszíni vizsgálat során azt is tudomásomra hozták, hogy a Kozma utcában készülő új krematórium építési és látványterve már rendelkezésre áll, s a beruházó már figyelembe veszi a hozzátartozók kialakult, új igényeit, azaz a jelenlétükben való, méltó kemencébe helyezés iránti igényt.
Arra kérdésre, hogy a hozzátartozókat, - amíg a Kozmai utcában lehetőség volt a megtekintésre – figyelmeztették-e, tájékoztatták-e a krematórium külső körülményeivel kapcsolatban, azt a választ kaptam, hogy amennyiben a megrendelést a BTI Rt. munkatársa vette fel, ezt szóban mindig megtette, de ugyanezt már nem jelentheti ki az egyéb szolgáltatókról, hiszen azok működési gyakorlatára nincs rálátása. Ez a kijelentés ellentétes panaszos azon állításával, mely szerint az ő rendelését felvevő (BTI Rt.) alkalmazott semmilyen tájékoztatást nem adott a krematórium külső körülményeit, működését illetően.
A Fővárosi Önkormányzat Főjegyzőjének a köztemetőkről és a temetkezés rendjéről szóló 58/2000. (X. 26.) számú Fővárosi Közgyűlési Rendelet 30. §. (1) bekezdésében meghatározott, a köztemető fenntartásával és üzemeltetésével összefüggő feladatok ellátására irányuló kötelezettségét átruházott hatáskörben a Fővárosi Önkormányzat Közmű Ügyosztálya (a továbbiakban: KÜ.) látja el. A panaszbejelentés kapcsán indult vizsgálatot is a KÜ. végezte, s a vizsgálat eredményeit tartalmazó összefoglaló levelét 2004. október 14-én bocsátotta az Országgyűlési Biztos Hivatala rendelkezésére. A helyszíni vizsgálat alkalmával feltárt körülményeken túl, a KÜ. vizsgálata a további tényeket tárta fel. 
A BTI Rt. rendelést felvevő alkalmazottja hibázott az egységcsomag megállapításakor, és tévesen mondta azt, hogy a fejfa megvásárlása is kötelező. E hiba orvoslásának érdekében az Rt. vezérigazgatója intézkedett a szükségtelenül megrendeltetett fejfa árának visszatérítéséről, s felhívta munkatársai figyelmét a körültekintőbb eljárásra. A tájékoztatás megtörténte nem bizonyítható, ám annak ellenkezője sem, ugyanis annak írásba foglalását semmilyen szabályzat nem írja elő. A KÜ. vizsgálatának megállapítása szerint a rendelésfelvételt végző alkalmazott a fenti hibától eltekintve nem vétett, a halott-szállítás, a hűtés és a megtekintés is a BTI Rt. belső szabályai alapján, rendben történt.
A krematórium körülményeit érintő, annak állapotát feltárni célzó vizsgálat megállapította, hogy az elhasználódott mivoltára tekintettel nem alkalmas arra, hogy ott a hozzátartozók az elhunytat megtekintsék, s méltó módon búcsúzhassanak tőle. Ennek érdekében intézkedett a BTI Rt. vezérigazgatója afelől, hogy a hamvasztás előtti megtekintés az új krematórium elkészültéig és átadásáig csak az Új Köztemető ravatalozó termében vagy a Csömöri hamvasztó üzemben történhessék. A vizsgálat feltárta azt is, hogy hasonló panaszbeadvány nem érkezett a BTI Rt-hez. Ettől függetlenül azonban elismerte a krematóriumot ért kritika jelentős részének jogosságát, megállapította, hogy a BTI R. számlázási gyakorlata helyesen működik, valamint tájékoztatott az új hamvasztóüzem építésének aktuális állapotáról.

A vizsgálat megállapításai
A panaszolt körülmények azon kitétele, hogy a kegyeleti jogok érvényesülését sértette a munkások megtekintéskor való jelenléte, nem bizonyult megalapozottnak, hiszen akkor járt volna el helytelenül a Temetkezési Intézet Krematóriumának vezetője, ha az előírások ellenére lehetőséget adott volna arra, hogy csak a hozzátartozók legyenek jelen a helyiségben.
A hamvasztás előtti megtekintést illetően vizsgálatom során feltártam, hogy annak gyakorlatát eredetileg azon hozzátartozói aggály hívta életre, hogy a hamvasztóüzem munkatársaitól nem a saját hozzátartozójuk hamvait kapják meg. Ezt az igényt mérlegelve vette át gyakorlatába a BTI Rt. a szolgáltatást (hamvasztás előtti megtekintés). A szolgáltatás léte tehát indokolható, és ezzel összefüggésben az ellenértékűség is, hiszen a temetkezési intézet a szolgáltatás nyújtásának méltó körülményei megteremtése érdekében a hamvasztás előtti megtekintések idején csökkentett kapacitással működött (négy kemence helyett csak egyet üzemeltetett), illetve megtiltotta a halottszállító járművek telephelyre történő ki- és belépését ez idő alatt, s állapított meg egységárat. A méltó körülmények létrehozását célzó intézkedésként értékelhető ezt a hozzáállás, ami azonban nem volt elégséges a kegyeleti jog maradéktalan érvényesüléséhez. Valóban nem megengedhető ugyanis, hogy a szolgáltatást megváltó hozzátartozóknak a hamvasztóüzem területére belépve kelljen szembesülniük az ott uralkodó körülményekkel. Önmagában az, hogy a harminc éve működő üzem külső körülményei szomorúak és lehangolók, még nem ad okot arra, hogy az emberi méltósághoz való jogból származtatható kegyeleti jog érvényesülésével összefüggésben visszásságot állapítsak meg, hiszen mérlegelni kell, hogy végső soron egy nagyüzemi feladatokat ellátó telephelyről van szó. Amennyiben azonban igaz panaszos azon állítása, mely szerint az üzemben uralkodó körülményekkel kapcsolatban senki nem hívta fel figyelmét, megállapítható a kegyeleti joggal összefüggő visszásság. Ezzel összefüggésben azonban két egymással ellentétes nyilatkozat áll csak rendelkezésemre, ezért kifogásolni a BTI Rt. gyakorlatát nem áll módomban. Azonban a jövőben a hasonló esetek elkerülése érdekében, valamint a hozzátartozójuk halála miatt megrendült ügyfelek kegyeleti érzésére tekintettel az alábbiak szerinti kezdeményezéssel élek.

Kezdeményezés
A temetőkről és a temetkezésről szóló 1999. évi XLIII. törvény végrehajtásáról szóló 145/1999. (X. 1.) Korm. rendelet 59. § alapján a BTI. Rt. vezérigazgatóját kérem, hogy fontolja meg egy, a hamvaszás előtti megtekintések esetében kötelezően az ügyfélnek adandó írásbeli tájékoztató megfogalmazásának szükségességét.

Budapest. 2004. november 16.
Lenkovics Barnabás sk.