Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 4232/2004. számú ügyben

Előadó: dr. Somosi György
Az eljárás megindítása
A váci panaszosok szomszédjuk állattartásával összefüggő panaszuk mielőbbi megoldása érdekében fordultak az Országgyűlési Biztosok Hivatalához. Sérelmezik, hogy az önkormányzat nem tud érvényt szerezni határozatainak, emiatt problémájuk 10 éve megoldatlan.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdése alapján a jogállamiságból levezethető tisztességes eljáráshoz való jog sérelmének gyanúja miatt vizsgálatot indítottam.

A megállapított tényállás
Az ÁNTSZ Vác Városi Intézete a Pest megyei Állategészségügyi és Élelmiszer-ellenőrző Állomás Váci Kirendeltségének bevonásával 1994. július 22-én vizsgálatot tartott az állattartó ingatlanán. Megállapították, hogy az állattartás a közegészségügyi előírásoknak nem felel meg. A zárt trágyatárolás és trágyalé-elvezetés hiányzott, rengeteg volt a légy. Az állatokat a volt gépkocsi tároló helyiségben tartották.
1994. október 6-án a Polgármesteri Hivatal 10.735/1994. számú határozatával kötelezte az állattartót, hogy a garázsban a nagy haszonállatok tartását szüntesse meg és az állatok számát csökkentse 5 db-ra. A teljesítés határideje 1994. november 10. volt.
A Köztársasági Megbízott Pest Megyei Területi Hivatala az első fokú határozatot helybenhagyta, a határidőre vonatkozó rendelkezést 1995. április 30-ra változtatta. A határozat indokolása szerint az állattartó úgy nyilatkozott, hogy 1995 májusáig át tudja telepíteni állatállományát. Erre tekintettel engedélyezte a fenti időpontig a hatóság az állattartást a közegészségügyi előírások fokozott betartása mellett. A KMBH felhívta az első fokú hatóságot, hogy a határidő lejárta után a határozat végrehajtását kényszerítse ki.
1995. szeptember 11-én a Polgármesteri Hivatal közigazgatási osztálya felhívta az állattartót az állattartás azonnali megszüntetésére, valamint végrehajtási bírság kiszabását helyezte kilátásba.
Az állattartót 1996. február 6-án 3000 Ft., majd 1998. november 18-án – új eljárásban – 5000 Ft. végrehajtási bírsággal sújtották.
2001. március 26-án a panaszosok bejelentették, hogy szomszédjuk az udvarban 2 db. tehenet, 1db. borjút, továbbá malacokat tart. Az állatok tartási helye koszos, büdös, sok a légy, a trágya tárolása sincs megoldva. Kérték az állattartás megszüntetését. A hivatal köztisztviselője tájékoztatta a panaszosokat, hogy 2001. április 1-től a terület az I. körzetbe tartozik, ahol a nagy haszonállatok tartása tilos.
Vác város polgármestere 2001. április 17-én 8-331/2001. számon a szarvasmarha-tartást megtiltotta, egyben kötelezte az állattartót, hogy 2001. november 30-ig az állatokat szállítsa el és gondoskodjon az állattartás teljes felszámolásáról. A határozat szerint az állattartó „az állatokat köteles a tulajdonát képező zártkertben felépítendő állattartó telepre áthelyezni. Az állatok elhelyezéséhez szükséges épület megépítése, valamint a szükséges közművek ingatlanra történő bevezetése a jelzett időpontig megoldható, ezért a rendelkező részben foglaltak szerint határoztam.”
Az állattartót 2001. december 10-én 5000 Ft., 2002. szeptember 9-én és 2003. augusztus 5-én 10000-10000 Ft. végrehajtási bírsággal sújtották.
2003. augusztus 13-án a Polgármesteri Hivatal építési osztálya az engedély nélkül épített pincefal elbontására és az eredeti terepszint visszaállítására szólította fel az állattartót, majd november 28-án határozatban kötelezte erre.
2003. december 10-én 30000 Ft. végrehajtási bírsággal sújtották az állattartót a 8-331/2001. számú határozat végrehajtása érdekében. Az indokolásban az áll, hogy az állattartó a Csipkés dűlőben lévő ingatlanára állattartó épület tervezését rendelte meg, ahová legkésőbb 2004. április 30-ig az állatokat elszállítja.
Az építési osztály 2004. május 11-én 7/301-3/2004. számon az építési engedély nélkül létesített pince végleges fennmaradását, pince födém elkészítését és nyitott terasz kialakítását, a meglévő családi ház átalakítását-bővítését engedélyezte. A kikötések között szerepel, hogy a meglévő istállóépület bontását 2004. október 30-ig el kell végezni.
2004. június 10-én Vác polgármestere az állattartó kérelmére – figyelemmel a családi- és életkörülményekben történt változásokra – a 2 db szarvasmarha tartását a Csipkés dűlőben lévő ingatlanon építendő állattartó épület építési engedélye jogerőre emelkedésének napjától számított 3. hónap utolsó napjáig engedélyezte. Az engedélyezett időtartam alatt az állattartó köteles az állatok jelenlegi helyét tisztántartani.
2004. december 13-án az építési osztály a 7/301-3/2004. számú határozatban előírt kikötés teljesítési határidejét (2004. október 30.) az állattartó kérelmére meghosszabbította. Az istállóépület bontásának új határideje 2005. május 31.

Az ügy jogszabályi háttere
1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól (Áe.)
82. § (1) A végrehajtás módjáról a végrehajtást foganatosító közigazgatási szerv határoz. Így a) a meghatározott cselekményt a kötelezett költségére és veszélyére elvégeztetheti, vagy feljogosíthatja a jogosultat, hogy a meghatározott cselekményt a kötelezett költségére és veszélyére elvégezze, illetőleg mással elvégeztesse; mindezekben az esetekben a kötelezettet az előreláthatólag felmerülő költség előlegezésére kötelezheti; b) a jogosult kívánságára a kötelezettet a szolgáltatás pénzegyenértékének megfizetésére kötelezheti; c) a kötelezettel szemben bírságot szabhat ki, amelynek összege százezer forintig terjedhet; d) a rendőrség közreműködésével kényszerítheti ki a meghatározott cselekményt; a rendőrség a reá vonatkozó jogszabályokban megállapított kényszerítő intézkedéseket (eszközöket) alkalmazhatja. (3) Ha a kötelezett a bírságot kiszabó határozatban közölt határidő alatt nem teljesítette kötelezettségét, a bírság ismételten kiszabható.
83. § (1) A közigazgatási szerv a 82. §-ban felsoroltak közül azt az intézkedést köteles megtenni, amely – az ügy körülményeit figyelembe véve – a leghatékonyabban biztosítja a kötelezettség teljesítését. (2) A közigazgatási szerv a 82. § szerinti intézkedéseket határozattal rendeli el. A költség viselésére, továbbá a pénzegyenérték és a bírság megfizetésére kötelező határozat ellen fellebbezni lehet.

Az állategészségügyről szóló 1995. évi XCI. törvény
3. § (1) Az állat tartásánál meg kell tartani az állategészségügyi, a közegészségügyi, a környezetvédelmi, valamint az állatvédelmi előírásokat; ezeket érvényesíteni kell az állat szállítása, forgalmazása, az állati eredetű élelmiszer és állati eredetű termék előállítása, feldolgozása, tárolása és forgalmazása során is.

Vác Város 27/2000. (X. 18.) sz. önk. rendelete az állatok tartásáról (R.)
2. § E rendelet alkalmazása szempontjából: a) nagy haszonállat: a ló, a szarvasmarha, az öszvér, a szamár, a sertés, a juh és a kecske; b) kis haszonállat: a baromfi fajták, a húsgalamb, a nyúl, a prémes állatok; c) egyéb állatok: külön jogszabályban meghatározott veszélyes állatok kivételével az a. / és b. / pontokban fel nem sorolt valamennyi állat.
4. § (1) A város területén állatokat az egyes körzetekben az alábbi korlátozásokkal lehet tartani, a 2. mellékletben előírt védőtávolságok betartása esetén: a) I. körzet: nagy haszonállatok tartása tilos ! kis haszonállatokból háztartásonként legfeljebb és összesen 10 db, eb és macska 1-1 db tartható, egyéb állatok tartása nem korlátozott. (3) Az I. körzethez tartozik: (…) a Levél utca, Sövény utca, Zeke utca, Újhegyi út, a Laktanya, a Munkácsy park, Gombási út, Naszály utca, Vág utca, Eperfa sor, Papvölgy dűlői út, Papvölgy utca, Kubinyi utca, Landerer utca, Kárász utca, Eperfa utca, Hanusz utca, Temető út, Gombási út, Levél utca által határolt terület és a határoló utcák mindkét oldala, (…)
11. § (1) Az állatok elhelyezésére szolgáló létesítményeknek meg kell felelnie az építésügyi, az állategészségügyi, a közegészségügyi, a környezetvédelmi, valamint az állatvédelmi előírásoknak. (2) Az állattartó létesítményeket az I. és a II. körzetben könnyen tisztítható, hézagmentes, szilárd aljzattal kell ellátni. Szükség szerint, de legalább naponta ki kell takarítani, azok rendszeres fertőtlenítéséről, valamint a rágcsálók és legyek folyamatos irtásáról gondoskodni kell. (3) A trágyát az I. és II. körzetben vízzáróan falazott, hézagmentesen fedett gyűjtőben kell tárolni. A III. körzetben a trágyát gödörben lefedve, vagy kazalban vízzáróan takarva, peremtöltéssel ellátva szabad tárolni. (4) A trágyalé és a mosóvíz gyűjtésére vízszivárgás-mentesen falazott hézagmentes fedett tárolót kell létesíteni. A trágyalégyűjtőt és az állatok tartózkodási helyét zárt csatornával kell összekötni. A trágya- és trágyalégyűjtőt szükség szerint, de évente legalább 2 alkalommal ki kell üríteni.
13. § Az állattartást meg kell tiltani, vagy korlátozni kell ha: a) Az állattartáshoz szükséges – jogszabályban leírt – feltételek nem biztosítottak és nem biztosíthatóak, b) az állattartó nem rendelkezik – a rendeletben előírt esetekben – a szükséges engedéllyel.
15. § A 13-14. §-ban meghatározott önkormányzati hatósági hatáskört a polgármester gyakorolja, mely eljárásra az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény előírásai vonatkoznak.

Az érintett alkotmányos jog
A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

A vizsgálat megállapításai
1. A hatóság 1994. október 6-án arra kötelezte az állattartót, hogy a garázsban a nagy haszonállatok tartását szüntesse meg és az állatok számát csökkentse 5 db-ra. Az akkor hatályos állattartási rendelet az érintett területen lehetővé tette 5 db nagy haszonállat tartását.
Az állattartót tehát nem az állattartás teljes megszüntetésére, hanem az állomány csökkentésére, valamint arra kötelezték, hogy az állatok tartására használt építményben (garázs) hagyjon fel az állattartással.
A határozatban foglaltak végrehajtása érdekében a hatóság több alkalommal végrehajtási bírságot szabott ki.
Az új állattartási rendelet hatályba lépésével a Sövény utca olyan övezetbe került, ahol a nagy haszonállatok tartása tilos, emiatt 2001. április 17-én a polgármester a szarvasmarha tartást megtiltotta és kötelezte az állattartót az állatok elszállítására, az állattartás teljes felszámolására. Ezt követően újabb végrehajtási bírságokkal sújtották az állattartót.
A nagy haszonállatok tartása az új jogszabállyal vált teljes mértékben tiltottá a Sövény utcában.
Rövid úton arról értesültem, hogy a Csipkés dűlőben lévő ingatlanra kiadott építési engedély 2005. január 24-én jogerőre emelkedett. Ez azt jelenti, hogy a szarvasmarha tartás 2005. április 30-ig (az építési engedély jogerőre emelkedésének napjától számított 3. hónap utolsó napjáig) engedélyezett a jelenlegi ingatlanon.
2. Az engedélyezett mértéket meghaladó vagy az engedélyezettől eltérő módon folytatott, illetve a környezetvédelmi, közegészségügyi jogszabályokkal ellentétes állattartás jelentős életminőség romlást eredményezhet az állattartóhely környezetében élőknek. Figyelembe kell venni az adott környezet jellegét is, ahol az állattartást végzik, azonban a zárt trágyatárolás és trágyalé elvezetés, az állattartó helyek megfelelő gyakoriságú tisztítása minden esetben minimálisan elvárható követelmény, még az olyan településeken is, ahol az állattartásnak évszázados hagyományi vannak és ezért az állattartással járó kellemetlen hatások megszokottabbak.
A haszonállatok tartása gyakran az állattartó és családja megélhetését szolgálja. Annak korlátozásával vagy esetleges megtiltásával a család szociális biztonsága kerülhet veszélybe, miközben a helyi önkormányzatnak az állattartás helyi szabályainak megalkotásakor és a rendelkezések betartatásakor az állattartók környezetében élők alkotmányos jogainak védelméről is kell gondoskodnia. Amennyiben az állattartást helyi rendelet szabályozza, a hatóság annak betartatására köteles.
Az állattartási ügyekben gyakran tapasztalható, hogy a hatóság az állattartást sérelmező panaszokkal kapcsolatban hosszabb időn keresztül nem, vagy nem kellő hatékonysággal jár el, emiatt a sérelmezett tevékenységet akár éveken keresztül háborítatlanul folytatják.
3. Amennyiben a polgármester az állattartást megtíltja vagy korlátozza, az eljárásra az Áe. rendelkezései irányadóak. A határozatokban foglalt kötelezések önkéntes teljesítésének elmaradásakor végrehajtási eljárás(ok) lefolytatása szükséges. Az Áe. 83. § (1) bekezdése arra kötelezi a közigazgatási szerveket, hogy a 82. § (1) bekezdésében felsorolt végrehajtási módok közül azt válasszák, ami az ügy körülményeit figyelembe véve, a leghatékonyabban biztosítja a kötelezettség teljesítését.
Az Alkotmány 2. § (1) bekezdése deklarálja, hogy a Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam. Az országgyűlési biztosok a jogállam követelményei közé felvették a tisztességes eljárás követelményét is, amely – mint a hatóságok jogállami értékrendű eljárásának összetevője – azt fejezi ki, hogy a jogalkalmazás során meg kell valósulnia a hatósági eszközök rendeltetésszerű használatának, méltányos, humánus, célszerű és hatékony alkalmazásának. A tisztességes eljárás a hatóság kötelessége, az ügyfélnek pedig alkotmányos joga.
A tisztességes eljárás megköveteli az ügyek ésszerű határidőn belüli elintézését, az önkéntes teljesítés elmaradása esetén a végrehajtási eljárás lefolytatását. Sérti a tisztességes eljárás követelményét a hatóság, ha az eljárás indokolatlanul elhúzódik.
A jogállamiság a bíróságok által meghozott ítéletek mellett a közigazgatási határozatok végrehajthatóságát is megköveteli. A végrehajtás elmaradása, vagy jelentős elhúzódása a meghatározott cselekmény elvégzésének elmaradásából adódó hátrányokon túl aláássa az államigazgatás tekintélyét.
A sérelmezett állattartás ügyében az elmúlt években több intézkedés történt, az állatokat azonban jelenleg is a panaszos szomszédságában tartják, ahol a helyi állattartási rendelet alapján a nagy haszonállatok tartása tilos. A körülményekből (a Csipkés dűlőben lévő ingatlanon a tereprendezés és a közművek bevezetése megtörtént, az építési engedély jogerőre emelkedett) arra lehet következtetni, hogy az építkezés rövidesen megkezdődik, így az állatok eltávolítására belátható időn belül sor kerülhet.
Az állattartás – az állattartó körülményeiben történt változás miatt – 2005. április 30-ig engedélyezett. Szükséges hangsúlyozni, hogy a nagy haszonállatok kitelepítése tovább már nem halasztható, azt a szomszédnak végre kell hajtania, újabb határidők nem fogadhatóak el.

Kezdeményezés
A jogállamiság alkotmányos értékeinek védelme érdekében az 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdése alapján kezdeményezem, hogy Vác város polgármestere különös gondossággal kísérje figyelemmel az ügyet annak érdekében, hogy az állattartás a helyi rendelet előírásainak megfelelően megszűnjön és ezzel a hosszabb ideje fennálló lakossági panasz végérvényesen megoldódjon.

Budapest, 2005. február 10.

Lenkovics Barnabás sk.