Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének
Jelentése
az OBH 4165/2004. számú ügyben

Előadó: dr. Fogarassy Edit

A vizsgálat megindulása
A Hivatalomhoz forduló panaszos beadványában egyrészt a Miskolci Rendőrkapitányság által vele szemben folytatott szabálysértési eljárást, másrészt biztosítója, az Allianz Hungária Biztosító Rt. eljárását sérelmezte.
Az ügyben alkotmányos jogokkal összefüggő visszásság gyanújára tekintettel vizsgálatot rendeltem el, melynek keretében megkerestem a Miskolci Rendőrkapitányság vezetőjét, valamint az Allianz Hungária Biztosító Rt. elnök vezérigazgatóját, továbbá munkatársam telefonon és személyesen is konzultált a biztosító Központi Ügyfélszolgálati Irodájának osztályvezetőjével.

Érintett alkotmányos jogok
A jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelménye, ill. a tisztességes eljáráshoz való jog (Alkotmány 2. § /1/ bek.);
Tulajdonhoz való jog (Alkotmány 13. § /1/ bek.)

Alkalmazott jogszabályok:
1993. évi LIX. törvény az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról (Obtv.)
16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte, vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket - ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát - már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
29. § (2) E törvény alkalmazásában nem minősül hatóságnak: a) az Országgyűlés; b) a köztársasági elnök; c) az Alkotmánybíróság; d) az Állami Számvevőszék; e) a bíróság; f) az ügyészség, kivéve az ügyészségi nyomozást végző ügyészségi szervet.

1959. évi IV. törvény a Polgári Törvénykönyvről (Ptk.)
346. § (1) Ha a kárt több személy fokozott veszéllyel járó tevékenységgel közösen okozta, egymásközti viszonyukban a felelősség általános szabályait kell alkalmazni. (2) Ha a károkozás egyik félnek sem róható fel, de a kár egyikük fokozott veszéllyel járó tevékenysége körében bekövetkezett rendellenességre vezethető vissza, a kárt ez utóbbi köteles megtéríteni. (3) Ha a kárt mindkét fél fokozott veszéllyel járó tevékenysége körében bekövetkezett rendellenesség okozta, továbbá, ha ilyen rendellenesség egyik félnél sem állapítható meg, kárát - felróhatóság hiányában - mindegyik fél maga viseli.

1999. évi LXIX. törvény a szabálysértésekről (Sztv.)
47. § (1) E törvény alkalmazásában eljárás alá vont személy az, akivel szemben a szabálysértési eljárást lefolytatják.
82. § (1) A szabálysértési eljárás feljelentés, illetőleg a szabálysértési hatóság részéről eljáró személy észlelése vagy tudomása alapján indulhat meg. (4) Az érdemi határozatot az eljárás megindítását követő harminc napon belül kell meghozni. Ha az ügy bonyolultsága vagy más elháríthatatlan akadály indokolja, a szabálysértési hatóság vezetője egy alkalommal az ügyintézési határidőt legfeljebb harminc nappal meghosszabbíthatja.
84. § (1) A szabálysértési hatóság az eljárást határozattal megszünteti, ha b) az eljárás adatai alapján nem állapítható meg szabálysértés elkövetése, az eljárás alá vont személy kiléte, illetve tartózkodási helye és az eljárás folytatásától sem várható eredmény;
87. § (1) Amennyiben az eljárás adatai elegendő alapot szolgáltatnak az eljárás alá vont személy felelősségének megállapítására, a szabálysértési hatóság pénzbírságot szabhat ki, figyelmeztetést, járművezetéstől eltiltást, kiutasítást, illetőleg elkobzást alkalmazhat, valamint kártérítést és eljárási költséget állapíthat meg.
88. § (1) A pénzbírság kiszabását, a figyelmeztetést, a járművezetéstől eltiltást, az elkobzást és a kiutasítást megállapító határozattal szemben az eljárás alá vont személy, törvényes képviselője vagy védője, a 85. § (1) bekezdésének 2. fordulatában meghatározott kártérítést illetően a sértett is a marasztaló határozatot hozó szabálysértési hatóságnál a határozat közlésétől számított nyolc napon belül kifogást nyújthat be.
89. § (1) A kifogás alapján a szabálysértési hatóság a határozatát visszavonhatja, vagy - a kifogást tevő javára - módosíthatja. (2) Amennyiben a szabálysértési hatóság a kifogással támadott határozatát nem módosítja, illetőleg nem vonja vissza, továbbá az eljárás alá vont személy javára módosított határozat ellen ismételten kifogást terjesztenek elő, az iratokat a szabálysértési hatóság az illetékes helyi bírósághoz teszi át.
90. § (2) A szabálysértési hatóság a kifogás beérkezését követő nyolc napon belül - amennyiben a kifogás érvényes és nem kerül sor a 89. § (1) bekezdésében foglaltak alkalmazására - az iratokat a további eljárás lefolytatása céljából megküldi az illetékes helyi bíróságnak.
93. § (1) A bíróság a kifogás beérkezését követően nyolc napon belül megvizsgálja, hogy helye van-e a) az ügy áttételének, b) az eljárás felfüggesztésének, c) az eljárás megszüntetésének, és a szükséges intézkedéseket haladéktalanul megteszi.
94. § (1) Ha a 93. §-ban írt intézkedésre nincs szükség, a bíróság a kifogást 30 napon belül tárgyalás mellőzésével, az iratok alapján bírálja el. (2) A bíróság a szabálysértési hatóság határozatát a) hatályban tartja, ha a kifogás alaptalan; b) megváltoztatja, ha a szabálysértési hatóság jogszabályt helytelenül alkalmazott.
95. § (1) A bíróság tárgyalást tart, ha a szabálysértési hatóság határozata elleni kifogást elbíráló végzéssel kapcsolatban tárgyalás tartását kérik.
101. § (1) A bíróság a tárgyalás mellőzésével hozott végzést a tárgyalás eredményétől függően hatályban tartja, vagy határozatot hoz, amelyben a szabálysértési hatóság határozatát hatályban tartja, megváltoztatja vagy hatályon kívül helyezi és az eljárást megszünteti.

218/1999. (XII. 28.) Korm. rendelet az egyes szabálysértésekről:
51. § (1) Az az üzembentartó, akinek gépjárműve érvényes kötelező felelősségbiztosítás nélkül vesz részt a közúti forgalomban, százezer forintig terjedő pénzbírsággal sújtható. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott szabálysértés miatt a rendőrség, valamint határátkelőhelyen a határőrség helyszíni bírságot szabhat ki.
54. § (1) Aki a közúti közlekedés szabályait - a 42-52. §-ban meghatározott eseteken kívül - megszegi, harmincezer forintig terjedő pénzbírsággal sújtható.

1994. évi XXXIV. törvény a Rendőrségről (Rtv.)
90/A. § (1) A rendőri intézkedéssel járó közúti baleset során az érintett kérheti a balesetben érintett többi személy név és lakcím adatát, jogi személy, jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet megnevezését, székhelyének (telephelyének) címét, a jármű hatósági jelzésének adatát, a kötelező gépjármű-felelősségbiztosítási kötvény számát és a biztosítóintézet megnevezését. Az intézkedő rendőr az adatokat az érintettel a helyszínen közli. (2) A rendőrhatóság a közúti balesettel érintett írásos kérelmére igazolást ad a baleset idejéről, helyéről, továbbá az (1) bekezdésben felsorolt adatokról. (3) A (2) bekezdésben megjelölt adatokat az eljáró rendőrhatóság a balesettel érintett, illetve a biztosítóintézet kérelmére a kárrendezési eljárás lefolytatásához a biztosítóintézetnek megküldi.

171/2000. (X. 13.) Korm. rendelet a gépjármű üzembentartójának kötelező felelősségbiztosításáról (2004. június 30-ig hatályos)
2. § (1) Minden magyarországi telephelyű gépjármű üzembentartója köteles az 1. § e) pontja szerinti biztosítóval a gépjármű üzemeltetése során okozott károk fedezetére - a (2) bekezdésben meghatározott összeghatárig - felelősségbiztosítási szerződést kötni, és a szerződést folyamatos díjfizetéssel hatályban tartani. Gépjármű a Magyar Köztársaság területén kizárólag ezen feltételek fennállása esetén üzemeltethető. (4) Az e rendeletben foglaltak szerint a biztosító, a Kártalanítási Számla, illetve a Nemzeti Iroda a gépjármű üzemeltetése során okozott kárt megtéríti.
4. § (1) A forgalmi engedélyköteles gépjármű üzembentartója a biztosítási szerződés fennállását tanúsító bizonylatot köteles a forgalmi engedéllyel együtt tartani és a jogszabályok által meghatározott esetekben felmutatni.
7. § (1) A károsult kártérítési igényét a biztosítási szerződés keretei között közvetlenül a károkozó üzembentartó biztosítójával szemben is jogosult érvényesíteni. (2) A biztosító a károsult követelését akkor is köteles kielégíteni, ha a biztosított olyan szerződésszegést követett el, amelynek következményeként jogszabály a biztosítót a kötelezettségek alól mentesítené. (6) A károsult a káreseményt harminc napon belül köteles bejelenteni a biztosítónak. A határidő elmulasztása esetén - kivéve, ha a károsult bizonyítja, hogy az önhibáján kívül történt - a késedelmes teljesítés jogkövetkezményei a biztosítóval szemben nem alkalmazhatók. (7) A baleset részesei a helyszínen kötelesek átadni egymásnak a személy és gépjármű azonosításához és a felelősségbiztosítási fedezet megállapításához szükséges adatokat, valamint a baleset lényeges körülményeire vonatkozó információkat. Az így átadott információk kizárólag a hatósági feladatokat ellátó szervekhez, a biztosítóhoz, a Nemzeti Irodához, a Kártalanítási Számla kezelőjéhez vagy az egészségbiztosítási szervezethez továbbíthatók.
1. számú melléklet a 171/2000. (X. 13.) Korm. rendelethez
A gépjármű-felelősségbiztosítás általános feltételei
1. § A gépjárművek kötelező felelősségbiztosítása (a továbbiakban: biztosítás) kiterjed azoknak a megalapozott kártérítési igényeknek a kielégítésére, illetve azoknak a megalapozatlan kártérítési igényeknek az elhárítására, amelyeket a biztosított személyekkel szemben a biztosítási szerződésben megjelölt gépjármű üzemeltetésével okozott kár miatt támasztanak.
3. § (1) A forgalmi engedélyre kötelezett gépjárművek esetén a biztosítási díjat előre kell megfizetni. A biztosító negyedévnél hosszabb időszakra nem követelheti a biztosítási díj befizetését. A biztosítási díj a kockázat viselésének időtartamára - a kockázatviselés kezdetének napjától a megszűnés napjáig - illeti meg a biztosítót. (5) Az üzembentartó - a biztosító díjszabási rendszerétől függően - kármentességi engedményre (bonus) jogosult, illetve az okozott és a biztosító teljesítési kötelezettségét kiváltó káresemények számához igazodóan pótdíj (malus) megfizetésére köteles.
10. § (1) A biztosított köteles a káreseményt 8 napon belül a biztosítójánál írásban bejelenteni és a kárbejelentéshez szükséges közléseket megtenni. Az érvényes biztosítási szerződéssel nem rendelkező üzembentartó a káreseményt 8 napon belül köteles a Kártalanítási Számla kezelőjének bejelenteni.

35/2000. (XI. 30.) BM rendelet a közúti közlekedési igazgatási feladatokról: 
96. § (1) A járművezető köteles a külön jogszabályban meghatározottakon túl b) közúti ellenőrzés során - a személyazonosságát igazoló és a vezetésre jogosító okmányt és annak mellékletét, - a forgalmi engedélyt, a környezetvédelmi igazolólapot és a kötelező gépjármű-felelősségbiztosításról szóló kötvénykivonatot, a befizetést igazoló bizonylatot vagy igazolást az ellenőrzésre jogosult hatóságnak átadni.

3/1995. (III. 1.) BM rendelet a Rendőrség Szolgálati Szabályzatáról
6. § (1) Bűncselekmény vagy szabálysértés észlelése, valamint a közrendet, a polgárok személyét vagy javait fenyegető veszélyhelyzet esetén a rendőrt intézkedési kötelezettség terheli [Rtv. 13. § (1) bek.].
13. § (1) A rendőr szabálysértés észlelése esetén feljelentést tesz, vagy jogszabály által meghatározott esetekben helyszíni bírságot szab ki. Figyelmeztetést csak azon szabálysértés esetén alkalmazhat, ahol helyszíni bírságot szabhat ki.

A megállapított tényállás
A Miskolci Rendőrkapitányság által megküldött iratok, ill. az Allianz Hungária Biztosító Rt.-től kapott tájékoztatás alapján az alábbiakat állapítottam meg:
I. 2002. november 14-én a panaszos által vezetett gépjármű és egy másik jármű összeütközött. Az aznap kelt rendőri szabálysértési feljelentés tartalmazta a panaszos ill. a másik jármű vezetőjének személyes adatait, a helyszínen tett nyilatkozatukat, valamint a biztosítási kötvényeik számát, mely szerint minkét jármű az Allianz Hungáriánál volt biztosítva. A Miskolci Rendőrkapitányság, mint szabálysértési hatóság 2002. november 25-én kelt határozatában a közúti közlekedés rendjének megzavarása miatt 20 ezer Ft pénzbírsággal sújtotta a panaszost. A panaszos jogi képviselője december 1-jén kifogást tett a határozat ellen, melyben a helyszínen készült fényképfelvételek megvizsgálására, a rendelkezésre álló bizonyítékok ellentmondásosságára, valamint a helyszínelés hiányosságaira hívta fel a figyelmet. Jelezte, hogy a rendelkezésére álló információk – a biztosító közlése – szerint a másik gépjármű nem rendelkezik kötelező felelősségbiztosítással, ezért kérte, hogy a vezetőt szabálysértés elkövetése miatt vonják felelősségre. A kifogás alapján a határozatot 2002. december 12-én visszavonták, és bizonyítási eljárás lefolytatását rendelték el. Még aznap igazságügyi műszaki szakértőt rendeltek ki az ügyben, tanúkihallgatásokat végeztek, majd 2003. március 26-án bizonyítási kísérletet tartottak. 2003. április 9-én a panaszos jogi képviselője ismeretlen személy ellen szabálysértési feljelentést tett a 218/1999. (XII. 28.) Korm. rendelet 51. §-ában rögzített szabálysértés elkövetése miatt, mivel – az Allianz Hungária Biztosító Rt. 2002. december 2-án kiállított igazolása szerint – a gépjármű felelősségbiztosítása 2002. július 1-jén, díjnemfizetés miatt megszűnt, így a jármű a baleset időpontjában nem rendelkezett kötelező felelősségbiztosítással. Felhívta a figyelmet az elévülés időpontjára (2003. május 14.) is. Az előadó április 10-én telefonon felhívta a gépjármű vezetőjét a jármű 2002. IV. negyedévi kötelező felelősségbiztosításának igazolására. A járművezető április 23-án bemutatta a rendőrségen a biztosítás törléséről szóló értesítőt.
A szakértői vélemény április 7-én készült el. Az első fokú szabálysértési hatóság 2003. április 25-én kelt határozatában a közúti közlekedés rendjének megzavarása miatt ismételten 20 ezer Ft pénzbírsággal sújtotta a panaszost. A panaszos jogi képviselője kifogást tett a határozat ellen, ezért az iratokat május 9-én felterjesztették a Miskolci Városi Bíróságra. A bíróság 2003. május 30-án, tárgyalás mellőzésével hozott végzésében az első fokú határozatot hatályban tartotta. Az eljárás alá vont panaszos tárgyalás tartását kérte. A 2004. május 6-án tartott tárgyaláson a bíróság a korábbi határozatokat hatályon kívül helyezte, és a panaszossal szemben a szabálysértési eljárást bizonyítottság hiányában megszüntette.
Megkeresésemre a Miskolci Rendőrkapitányság vezetője 2004 szeptemberében arról tájékoztatott, hogy a panaszos feljelentésével kapcsolatban megállapítást nyert, hogy a gépjármű vezetője a baleset helyszínén intézkedő rendőröknek igazolta a felelősségbiztosítás meglétét. Az eljárás során történt meghallgatásuk alkalmával az intézkedő rendőrök ezt a tényt szóban is megerősítették, a gépjármű vezetőjének felelősségre vonására ezért nem került sor.
A Miskolci Városi Ügyészség az ügy iratait 2004. augusztus 26-án bekérte, majd október 28-án felszólamlással élt, és megállapította, hogy a Miskolci Rendőrkapitányság mulasztásban megnyilvánuló törvénysértést követett el. A rendőrség ugyanis nem tett semmilyen intézkedést az üzembentartó kilétének megállapítása iránt, ill. – a közúti közlekedés szabályainak kisebb fokú megsértése miatt – nem indított szabálysértési eljárást a gépjármű vezetőjével szemben. Az elévülés miatt a szabálysértési eljárások lefolytatása már nem lehetséges. A rendőrkapitány a szabálysértési előadó figyelmét felhívta a jogszabályok pontos alkalmazására, és a figyelmesebb munkavégzésre.
II. A balesetet követően mind a panaszos, mind a másik gépjármű üzembentartója kárigényt terjesztett elő egymással szemben az Allianz Hungária Biztosító Rt.-nél. A biztosító megállapította, hogy a panaszos által megjelölt felelősségbiztosítási szerződést díjnemfizetés miatt a baleset idején már törölték. Tekintettel arra, hogy a jogi személy üzembentartó részéről bérautó iránti igény és kamatigény merült fel, a várható kárkifizetés összegének mérséklése érdekében a biztosító 2003. január 20-án jogalapi egyezséget kötött a károsultnak minősített üzembentartóval, és 1.302.000 Ft-ot fizetett ki a panaszos (biztosított) felelősségbiztosítása terhére. Az egyezségben a biztosító fenntartotta magának a jogot, hogy a jogalap megfordulása esetén az általa kifizetett kártérítési összeget visszakövetelje. A kárkifizetésről a panaszost nem értesítették, mert a szabálysértési hatóság határozatával szemben tett kifogásra tekintettel mindkét kárügyet függőben tartották. A kárkifizetés eredményeként ugyanakkor a panaszos szerződésének bonus-malus besorolása 2004. január 1-jétől két fokozatot romlott. A panaszost a biztosító miskolci gépjármű-kárrendezési egysége 2004. június 14-én tájékoztatta a kárkifizetés tényéről, ill. arról, hogy ez a szerződése díjbesorolását „befolyásolni fogja”. Felhívták a panaszos figyelmét arra a lehetőségre, hogy a kárösszeget a károsultnak hat héten belül kifizesse, és ezáltal a díjbesorolását megőrizze.
Megkeresésem nyomán a biztosító Központi Ügyfélszolgálati Irodájának a vezetője 2004. szeptember 24-én kelt levelében arról tájékoztatta a panaszost, hogy a jogerős bírói döntés következtében a korábbi kárkifizetés jogalapja megváltozott, ezért a szerződése hátrányos díjbesorolását visszaállítják, a díjtúlfizetést pedig az egyenlegén jóváírják, így 2004. IV. negyedévben alacsonyabb díjat kell fizetnie. Felkérték az illetékes igazgatóság vezetőjét, hogy – a díjbesorolás visszaállítása és a díjtúlfizetés jóváírása érdekében – soron kívül intézkedjen. Hivatkoztak egy 2004. június 8-án kelt levélre is, melyben arról értesítették a panaszost, hogy a Ptk. 346. § (3) bek. alapján a káreseményben részes mindkét fél maga viseli a kárát; és a korábban kifizetett kárösszeget a biztosító visszaköveteli a másik féltől. Ezt a levelet ugyanakkor a biztosító nem bocsátotta a rendelkezésemre.
A biztosító illetékes osztályvezetője 2004. október 22-én kelt levelében arról tájékoztatta a panaszost, hogy a számítógépes nyilvántartás szerint a szerződését – ígéretüknek megfelelően – mentesítették a hátrányos következmények alól, így bonus fokozata B9-es lett, a már befizetett díjat pedig a szerződése egyenlegén jóváírták (5292 Ft túlfizetése volt). 

A vizsgálat megállapításai
I. A panaszossal szemben folytatott szabálysértési eljárást – tekintettel arra, hogy a bíróság jogerősen lezárta az ügyet – hatáskör hiányában nem vizsgálhattam. A Miskolci Rendőrkapitányság eljárását csak a panaszos (ill. jogi képviselője) által tett szabálysértési feljelentéssel összefüggésben vizsgáltam.
A 35/2000. (XI. 30.) BM rendelet 96. § (1) bek. értelmében a járművezető köteles a személyazonosságát igazoló és a vezetésre jogosító okmányt és annak mellékletét, valamint a forgalmi engedélyt, a környezetvédelmi igazolólapot és a kötelező gépjármű-felelősségbiztosításról szóló kötvénykivonatot, a befizetést igazoló bizonylatot vagy igazolást az ellenőrzésre jogosult hatóságnak átadni. Figyelemmel arra, hogy a balesetben részes másik gépjármű kötelező felelősségbiztosítása 2002. július 1-én díjnemfizetés miatt megszűnt, a jármű vezetője 2002. november 14-én nyilvánvalóan nem rendelkezhetett a befizetést igazoló bizonylattal (csekkel). Nem fogadható el a rendőrkapitány azon érvelése, hogy a gépjármű vezetőjének felelősségre vonására azért nem került sor, mert a baleset helyszínén intézkedő rendőröknek igazolta a felelősségbiztosítás meglétét. Az eljáró rendőröknek ugyanis nemcsak a biztosítási kötvény, hanem a csekk meglétét is ellenőrizniük kellett volna. 
A panaszos - állítása szerint - már a helyszínen, a jogi képviselője pedig először 2002. december 1-én tett kifogásában, ill. 2003. április 9-én tett feljelentésében felhívta a hatóság figyelmét a kötelező felelősség-biztosítás hiányára. Annak ellenére, hogy a járművezető a rendőrség felhívására 2003. április 23-án bemutatta a biztosítás törléséről szóló értesítőt, semmilyen további intézkedés nem történt. 
Mindezekre tekintettel vizsgálatom során megállapítottam, hogy a Miskolci Rendőrkapitányság mulasztása visszásságot okozott a jogállamiság elvéből levezethető jogbiztonság követelményével összefüggésben. Az ügyészség által tett intézkedésre, valamint a mulasztás orvosolhatatlanságára tekintettel ajánlást nem teszek, de felhívom a rendőrkapitány figyelmét, hogy szabálysértés észlelése esetén – az állampolgárok közötti különbségtétel nélkül – minden esetben indítsanak szabálysértési eljárást.
II. Az OBH 1185/2004. számú ügyben – egy károsult panasza alapján – már megállapítottam a hatáskörömet a gépjárművek üzembentartóinak kötelező felelősségbiztosításával kapcsolatos panaszok vizsgálatára. Jelen ügyben a biztosítónak a biztosítottjával szembeni eljárását vizsgáltam.
A biztosító és a károsult közötti egyezség alapján történt kárkifizetés következtében a panaszos szerződésének bonus-malus besorolása 2004. január 1-től két fokozatot romlott. A panaszost a kárkifizetésről, ill. ezzel összefüggésben szerződése besorolásának megváltozásáról előzetesen nem tájékoztatták. A panaszos erről csak a biztosító 2004. június 14-én kelt leveléből szerzett tudomást. A levél ráadásul téves információkat tartalmazott, hiszen a szerződésének a díjbesorolása már korábban megváltozott; a 2004. május 6-án hozott jogerős bírói végzésre tekintettel pedig a biztosító visszakövetelte a károsultnak korábban kifizetett összeget.
Mindezekre tekintettel vizsgálatom során megállapítottam, hogy a kárrendezési eljárás során az Allianz Hungária Biztosító Rt. mulasztása visszásságot okozott a tulajdonhoz való jog érvényesítését szolgáló tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggésben. 
Tekintettel arra, hogy a panaszos szerződésének besorolását visszaállították, a díjtúlfizetést pedig az egyenlegén jóváírták, ajánlást nem teszek, de felhívom a biztosító vezérigazgatójának a figyelmét, hogy a kárrendezési eljárásokban érintett feleket – mind a biztosítottakat, mind a károsultakat – a tisztességes eljárás alapvető követelményeit szem előtt tartva, megfelelően és időben tájékoztassák.

Budapest, 2005.június 13.
Takács Albert sk.