Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 3986/2004. számú ügyben

Előadó: Dr. Gáspárné dr. Pere Katalin

Az eljárás megindulása
A panaszos beadványában azt sérelmezi, hogy a Fővárosi és Pest Megyei Nyugdíjbiztosítási Igazgatóság a 2003. február 1-jétől megállapított öregségi nyugdíja tárgyában hozott elsőfokú határozatában megállapított ellátását módosító határozattal csökkentette. Majd a módosító határozat ellen benyújtott fellebbezését elbíráló határozatában az Igazgatóság ismét csökkentette a nyugdíját.
A panasz alapján felmerült az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált jogállamiságból fakadó jogbiztonsághoz, valamint a tisztességes eljáráshoz való alkotmányos jog sérelmének lehetősége, ezért vizsgálatot tartottam szükségesnek.
A vizsgálat lefolytatására az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 18. § (3) bekezdésében biztosított jogomnál fogva az Országos Nyugdíjbiztosítási Főigazgatóság Főigazgatóját kértem fel.

Érintett alkotmányos jogok
Tisztességes eljáráshoz való jog (Alkotmány 2. § (1) bekezdés)

Alkalmazott jogszabályok
A társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény (Tny.)

Megállapított tényállás
A panaszos 2003. február 13-án benyújtott öregségi nyugdíjigényét a Fővárosi és Pest Megyei Nyugdíjbiztosítási Igazgatóság a 41-00907/21003/0016. számú 2003. július 3-án kelt határozatával bírálta el. Tekintettel arra, hogy a panaszos 1946. április 16-án született, és a rendelkezésre álló adatok szerint 34 év 231 nap szolgálati idővel rendelkezett, az Igazgatóság 39.652 forint csökkentett összegű előrehozott öregségi nyugdíjat állapított meg, az igénylő előzetes meghallgatásakor készült jegyzőkönyvre is tekintettel.
A társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény (Tny.) előírja, hogy az igényt meghatározott formában kell előterjeszteni. Az igény bejelentésével egyidejűleg az igénylőnek az elbíráláshoz szükséges adatokat is elő kell terjeszteni. 
A panaszos azonban a későbbi módosításra okot adó körülményt, nevezetesen, hogy 1995. november 1-től folyamatosan, jelenleg is egyéni vállalkozói engedéllyel rendelkezik, nem jelentette, illetve az igénybejelentő lap erre vonatkozó kérdésére „nem” választ adott. A téves adatközlést a személyes meghallgatásakor sem korrigálta. 
A nyugdíjbiztosító központi adatbázisában az 1999. év előtti egyéni vállalkozói idők nem szerepelnek, ezeket az Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivataltól (APEH) átvett papíralapú nyilvántartás formájában az Igazgatóság Járulék és Folyószámla Adatszolgáltatási Osztálya tárolja. Az igényelbíráló előadó a panaszosra vonatkozóan olyan dokumentumokat talált (Nyugdíjbiztosítási Egyéni Nyilvántartó lapot), mely szerint 1999-ben egyéni vállalkozó volt.
Azt, hogy az egyéni vállalkozó ilyen minőségében eltöltött ideje szolgálati időnek minősül-e – van-e nyugdíjjárulék tartozása vagy sem – az APEH adatszolgáltató és jogosító egysége igazolja. A 2003. július 3-án kelt határozat azonban a fenti adatok tisztázása nélkül került kiadásra, és csak a határozat kiadásával egyidőben kereste meg az Igazgatóság az APEH adatszolgáltató és jogosító egységét.
A határozat indoklása azonban tartalmazza, hogy az egyéni vállalkozói időt az Igazgatóság még vizsgálja, amennyiben igazolást nyer, további szolgálati idő kerül elismerésre, illetőleg az átlagkereset is változhat.
Az APEH igazolása szerint a panaszos 1995. november 1-jétől folyamatosan egyéni vállalkozói engedéllyel rendelkezik. A vállalkozásból eredően nyugdíjjárulék tartozása van, melyből a végrehajtáshoz való jog elévülése miatt 1995. november 1-jétől 1997. november 30-ig terjedő időre a tartozást törölték, ezért szolgálati időként elismerésre került.
Az igazolásban 1999. évtől 2000. évig közölt járulékalapot is figyelembe véve a 41-00907/2003/0022. számú, 2004. február 5-én kelt módosító határozatában a nyugellátás összege 36.867 forintra csökkent. A módosító határozat elkészítésekor azonban az Igazgatóság nem vizsgálta az 1995. novembertől – 1998. december 31-ig terjedő vállalkozói időre a nyugellátás alapján képező átlagkeresetet, mely az Igazgatóság Járulék és Folyószámla Adatszolgáltatási Osztály adatai szerint minimálbér volt, ezért a 41-907/2003/27. számú, 2004. május 24-én kelt, most már jogszerűen megállapított nyugellátás összege tovább csökkent, 34.980 forintra. A nyugdíj összegének csökkenését a vállalkozói időre figyelembe vehető jövedelem (minimálbér) okozta. 
A panaszos a fenti béradatok mellőzését kérte, azonban erre a nyugdíja megállapításakor jelenleg is hatályos Tny. 22. § (1) bekezdése alapján nincs lehetőség, mert az öregségi nyugdíj összegét az 1988. január 1-jétől a nyugdíj megállapításának kezdő napjáig elért (kifizetett) kereset, jövedelem havi átlaga alapján kell meghatározni.

A vizsgálat megállapításai 
A vizsgálat eredményeként alkotmányos jogokkal összefüggésben visszásságot nem állapítottam meg. Tény, hogy a Fővárosi és Pest Megyei Nyugdíjbiztosítási Igazgatóság ügyintézője nem járt el megfelelő körültekintéssel, amikor két határozattal módosította a panaszos korábban megállapított nyugdíját, melynek összege mindkét alkalommal csökkent. A fenti eljárás jogosan kelt bizalmatlanságot az ügyfelekben. 
A vizsgált ügyben azonban elsősorban a panaszos téves és hiányos adatközlése idézte elő az elhúzódó eljáráson túl a nyugdíja összege módosításának szükségességét. Az ügyintéző által elkövetett hibához hasonló esetek megelőzésére a Főigazgató felhívta az Igazgatóság Vezetőjének figyelmét, melynek végrehajtását ellenőrizni fogja. 
A fenti intézkedést elegendőnek ítélem, a vizsgálatot lezártnak tekintem.

Budapest, 2004. augusztus 17.

Lenkovics Barnabás sk.