Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének
Jelentése
az OBH 3617/2004. sz. ügyben

Előadó: dr. Fogarassy Edit
Az eljárás megindulása
A panaszos ügyvéd beadványában sérelmezte, hogy a Hajdú-Bihar Megyei Rendőr-főkapitányság fogdáján új – a védelemhez való jog korlátozását eredményező – intézkedéseket léptettek életbe. Ennek alapján a védő és védence 2004 májusától kizárólag akkor érintkezhetnek egymással, ha a védő olyan meghatalmazást mutat fel, melyen az ügy előadójának saját kezű aláírása szerepel a meghatalmazásra rávezetett „egy példányt átvettem” kifejezés alatt. Amennyiben a meghatalmazás nem felel meg ezen formai követelményeknek – a korábbi gyakorlattól eltérően – a védőt nem engedik be a védencéhez. Emellett a fogvatartottak csak akkor beszélhetnek a védőjükkel telefonon, ha az ügy előadója a beszélgetés alatt végig jelen van. A panaszos ugyanezt a gyakorlatot tapasztalta a Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Rendőr-főkapitányság fogdáján is. 
Az ügyben alkotmányos joggal összefüggő visszásság gyanújára tekintettel vizsgálatot rendeltem el, melynek keretében az országos rendőrfőkapitányt a panaszban foglaltak kivizsgálására kértem fel.

Érintett alkotmányos jog
Védelemhez való jog (Alkotmány 57. § (3) bek.)

Az ügy jogszabályi háttere
1998. évi XIX. törvény a büntetőeljárásról (Be.)
43. § (3) A fogva lévő terhelt jogosult arra, hogy a) a védőjével, és ha külföldi állampolgár, az államának konzuli képviselőjével a kapcsolatot felvegye, vele írásban és szóban ellenőrzés nélkül érintkezzék
46. § A büntetőeljárásban védő részvétele kötelező, ha a) a terheltet fogva tartják,
47. § (2) A meghatalmazást ahhoz a bírósághoz, ügyészhez, illetőleg nyomozó hatósághoz kell benyújtani, amely előtt a meghatalmazás időpontjában a büntetőeljárás folyamatban van. A meghatalmazott védő a meghatalmazás benyújtását követően gyakorolhatja eljárási jogait.
50. § (1) A védő köteles a) a terhelttel a kapcsolatot késedelem nélkül felvenni, b) a terhelt érdekében minden törvényes védekezési eszközt és módot kellő időben felhasználni, c) a terheltet a védekezés törvényes eszközeiről felvilágosítani, a jogairól tájékoztatni, d) a terheltet mentő, illetőleg a felelősségét enyhítő tények felderítését szorgalmazni.

19/1995. (XII. 13.) BM rendelet a rendőrségi fogdák rendjéről
3. § (1) A fogvatartott jogosult a 14. §-ban meghatározott feltételeknek megfelelő elhelyezésre, a folyamatos melegvíz-ellátásra, naponta zuhanyozásra, havonta egy alkalommal saját költségén a fogvatartásért felelős által biztosított fodrász igénybevételére, naponta legalább egy óra időtartamban - ellenőrzés mellett - a szabad levegőn való tartózkodásra. 4) A fogvatartott biztonsági felügyelet mellett, ellenőrzés nélkül tarthat kapcsolatot a) a védőjével, a fogvatartás alapjául szolgáló ügyben eljáró jogi képviselőjével,
6/B. § (1) A fogvatartott távbeszélő használatára a fogvatartást végrehajtó szerv lehetőségei szerint jogosult. A távbeszélő ellenőrzés mellett használható, az ellenőrzés tényéről a fogvatartottat tájékoztatni kell. (2) A fogvatartott a távbeszélőt a védőjével, a hazája Magyarországon akkreditált diplomáciai, konzuli képviselőjével - ennek hiányában olyan állam képviselőjével, amely érdekei képviseletét ellátja - és a fogvatartás alapjául szolgáló eljárást folytató szerv képviselője által meghatározott személyekkel történő kapcsolattartásra veheti igénybe. A beszélgetés csak a fogvatartást végrehajtó szerv által biztosított, a beszélgetés ellenőrzését technikailag lehetővé tévő készüléken, a fogvatartott költségén és - a 3. § (4) bekezdésében meghatározott kivétellel - a fogvatartást végrehajtó szerv hivatali idejében, a fogda napirendjében meghatározott időben, ellenőrzés mellett történhet.
36. § (1) A befogadást követően, fogvatartottanként elkülönítve nyilván kell tartani:d) a fogvatartott védőjének nevét, irodai címét és telefonszámait,

A vizsgálat megállapításai:
Az országos rendőr-főkapitány – megkeresésemre – az alábbiakról tájékoztatott: A meghatalmazott védőnek a meghatalmazását a büntetőeljárást folytató nyomozó hatóságnál kell benyújtania. A 19/1995. (XII. 13.) BM rendelet 36. § (1) bek. d, pontja értelmében a fogvatartott védőjének a nevét, címét, telefonszámait a fogvatartott iratai között nyilván kell tartani. A védőtől a beléptetéskor nem lehet követelni az előadó által érkeztetett meghatalmazás felmutatását, csupán a személyazonosságát kell igazolnia. Miután a panaszosnak adott meghatalmazás egy példánya az iratok között megtalálható volt, a képviseleti jogosultságát nem kérdőjelezhették volna meg. Tekintettel arra, hogy a hatályos jogszabályok a Hajdú-Bihar Megyei Rendőr-főkapitányság által követett gyakorlatot nem támasztják alá, az országos rendőr-főkapitány intézkedett annak megváltoztatására.
A fogvatartott és a védője közti telefonhívást – az iratok között nyilvántartott telefonszámok valamelyikén – minden esetben a fogdaszemélyzet kezdeményezi, majd a kapcsolat létrejötte után a kagylót a fogvatartottnak átadva a beszélgetést nem követi figyelemmel, azt nem ellenőrzi. A nyilvántartás alapján ugyanakkor megállapítható, hogy a Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Rendőr-főkapitányság fogdájából a panaszos által képviselt fogvatartott egyetlen alkalommal sem kezdeményezett telefonbeszélgetést.
A Hajdú-Bihar Megyei Rendőr-főkapitányság álláspontja szerint telefonbeszélgetés csak a védő irodai telefonszámán kezdeményezhető. Ez azonban nem felel meg a hivatkozott BM rendelet előírásának, mely szerint 2003. november 1-től a védőnek már nem csak a vezetékes, hanem valamennyi (mobil) telefonszáma nyilvántartható, és azokon beszélgetés is kezdeményezhető. Az országos rendőr-főkapitány intézkedett a téves gyakorlat megszüntetése érdekében.
Mindezek alapján megállapítom, hogy a Hajdú-Bihar Megyei Rendőr-főkapitányság eljárása visszásságot okozott a védelemhez való joggal összefüggésben. Tekintettel arra, hogy az országos rendőr-főkapitány a megkeresésem nyomán megtette a szükséges intézkedéseket, ajánlást nem teszek, de felhívom a megyei rendőr-főkapitány figyelmét a védelemhez való jog maradéktalan biztosításának szükségességére, különös figyelemmel a kötelező védelem eseteire.

Budapest, 2004. szeptember 14.

Takács Albert sk.