Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének
Jelentése
az OBH 3490/2004. sz. ügyben

Előadó: dr. Szántó Eszter
Az eljárás megindulása
A panaszos Érd város hulladékszállítási rendjét sérelmezve fordult az Országgyűlési Biztosok Hivatalához. A beadványában azt kifogásolta, hogy 2004. év elejétől a települési szilárd hulladék szállítási díja nem az építményadóban kerül megfizetésre, hanem külön összegben kell a Becker-Érd Kft-nek (a továbbiakban: közszolgáltató) megfizetni. Sérelmesnek tartotta továbbá azt is, hogy a közszolgáltatónak írt beadványára nem kapott választ. A beadvány alapján vizsgálatot indítottam és tájékoztatást kértem Érd város jegyzőjétől. 

Az érintett alkotmányos jogok
1949. évi XX. törvény A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
44/A. § (2) A helyi képviselőtestület a feladatkörében rendeletet alkothat, amely nem lehet ellentétes a magasabb szintű jogszabállyal.
64. § A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van arra, hogy egyedül vagy másokkal együttesen írásban kérelmet vagy panaszt terjesszen az illetékes állami szerv elé.

Az ügy jogszabályi háttere
2000. évi XLIII. törvény a hulladékgazdálkodásról
20. § (1) Az ingatlan tulajdonosa, birtokosa vagy használója (a továbbiakban együtt: ingatlantulajdonos) köteles az ingatlanán keletkező, az ideiglenes tárolásra szolgáló (közműpótló) létesítmények, berendezések ürítéséből származó, illetve közüzemi csatornahálózatba vagy más módon befogadóba vagy szennyvíztisztítóba nem vezetett települési folyékony hulladékot, valamint a települési szilárd hulladékot a külön jogszabályban előírtak szerint gyűjteni, továbbá az annak begyűjtésére feljogosított hulladékkezelőnek átadni.
21. § (1) A települési önkormányzat kötelezően ellátandó közszolgáltatásként az ingatlantulajdonosoknál keletkező települési hulladék kezelésére hulladékkezelési közszolgáltatást (a továbbiakban: közszolgáltatás) szervez, és tart fenn.
25. § (1) A közszolgáltatás díját az elvégzett közszolgáltatással arányosan, a) a közszolgáltatás jellegét, b) a kezelt hulladék mennyiségét és minőségét, c) a közszolgáltatást működtető szolgáltató hatékony működéséhez szükséges folyamatos ráfordításaihoz és a működés fejleszthető fenntartásához szükséges költségeket - beleértve a szolgáltatás megkezdését megelőzően felmerülő, a szolgáltatás ellátásához szükséges beruházások költségeit -, külön-külön meghatározva a szállítás és begyűjtés, illetve az ártalmatlanítás költségeit; utóbbi esetben a díjat, a kezelő létesítmény bezárását és lerakó esetén a bezárást követő utógondozás és harminc évig történő monitorozás költségeit külön jogszabályban meghatározott módon figyelembe véve kell meghatározni. (2) Az üdülőingatlan tulajdonosok esetében a közszolgáltatás díját, az (1) bekezdésben foglaltak figyelembevételével, tekintettel a település jellegére, az állandó lakóingatlan tulajdonosára meghatározott díjjal arányosan kell megállapítani.
26. § (1) A hulladékkezelési közszolgáltatás igénybevételéért az ingatlantulajdonost terhelő díjhátralék adók módjára behajtható köztartozás. (2) A díjhátralék keletkezését követő 30 napon belül a közszolgáltató felhívja az ingatlantulajdonos figyelmét a díjfizetési kötelezettségének elmulasztására és felszólítja annak teljesítésére. (3) A felszólítás eredménytelensége esetén a díjhátralék keletkezését követő 90. napot követően a közszolgáltató - a felszólítás megtörténtének igazolása mellett - a díjhátralékot a települési önkormányzattól igényelheti. (4) A szabályosan benyújtott igénylés alapján a települési önkormányzat jegyzője a külön jogszabályban meghatározottak szerint haladéktalanul intézkedik a díjhátralék és a felmerült költségek behajtása érdekében. A behajtott díjhátralékot a települési önkormányzat nyolc napon belül átutalja a közszolgáltatónak. Ha a köztartozás behajthatatlan, a települési önkormányzat - a feladathoz kötött állami támogatás terhére - a behajthatatlanság tényének megállapítását követő nyolc napon belül megtéríti a díjhátralékot a közszolgáltató részére.

242/2000. (XII. 23.) Kormányrendelet a települési hulladékkezelési közszolgáltatási díj megállapításának részletes szakmai szabályairól
2. § (1) A rendelet előírásait a települési hulladék kezelésére, a települési önkormányzat (a továbbiakban: önkormányzat) által, a jogszabályoknak megfelelően szervezett közszolgáltatás díjának meghatározásakor kell alkalmazni. (2) Az önkormányzat képviselő-testülete rendeletében külön-külön határozza meg az általa szervezett, a települési szilárd, illetve folyékony hulladék (a továbbiakban együtt: települési hulladék) kezelésére irányuló közszolgáltatás díját. (3) A települési hulladék kezelésére irányuló közszolgáltatás díjmegállapításának ki kell terjednie a közszolgáltatás teljesítésének gyakoriságára és módjára, a teljesítés helyének, a díjfizetési feltételeknek és módoknak a megállapítására. (4) A közszolgáltatásnak az önkormányzat rendeletében meghatározott díja a közszolgáltató által az adott közszolgáltatásra alkalmazható díj legmagasabb mértéke. (5) A közszolgáltatási díj nem tartalmazhat indokolatlan megkülönböztetést a különböző fogyasztók, illetve fogyasztói csoportok között.
7. § (1) A közszolgáltatási díj megállapítása – a díj kiszámítására vonatkozó előírások alapján – általános forgalmi adó nélkül számított egységnyi díjtételek meghatározásával történik. Az egységnyi díjtételt a 6. § (1) és (2) bekezdésében meghatározott indokolt költségek, ráfordítások és a 6. § (3) bekezdése szerinti nyereség összege és a várható szolgáltatási mennyiség hányadosaként kell megállapítani. (2) Az egységnyi díjtételek a következők: a) a települési szilárd hulladékkal kapcsolatos közszolgáltatás esetén a gyűjtőedényzet egyszeri ürítési díja, illetve az elszállításra átvett hulladék tömeg vagy térfogat szerint meghatározott díja;
8. § (1) A 7. § (2) bekezdés a) pontja szerinti egységnyi díjtétel megállapításakor figyelemmel kell lenni arra, hogy a gyűjtőedényzet az ingatlantulajdonos vagy a közszolgáltató tulajdona-e. Ha a gyűjtőedényt külön bérlettel a közszolgáltató biztosítja, annak költsége a díjtétel megállapításánál nem vehető figyelembe. 4) A közszolgáltatási díjat a közszolgáltatás igénybe vevője – a teljesített közszolgáltatás alapján, számla ellenében – meghatározott időszakonként utólag köteles megfizetni. (5) Nem tagadhatja meg a közszolgáltatási díj megfizetését az, aki a települési hulladékkal kapcsolatos kötelezettségeit nem teljesíti, feltéve, hogy a közszolgáltató számára a közszolgáltatást felajánlja, illetve a közszolgáltatás teljesítésére vonatkozó rendelkezésre állását igazolja.

Érd Város Önkormányzat Képviselő-testülete 27/2002. (XII. 23.) ÖK számú rendelete az ingatlanok és közterületek tisztántartásáról, és a szervezett hulladékkezelési közszolgáltatás kötelező igénybevételéről

A vizsgálat megállapításai
Az országgyűlési biztos az OBH 1185/1999, 1888/1999, 2458/1999 számra iktatott beadványok alapján  már vizsgálta Érd Város korábbi, a települési szilárd hulladék összegyűjtésére, elszállítására és ártalommentes elhelyezésére irányuló kötelező közszolgáltatásról szóló 42/1997. (XII. 23.) ÖK sz. rendeletét. Ezt a rendeletet a jelenleg hatályos, az ingatlanok és közterületek tisztántartásáról és a szervezett hulladékkezelési közszolgáltatás kötelező igénybevételéről szóló 27/2002. (XII. 23.) ÖK számú rendelet (a továbbiakban: rendelet) helyezte hatályok kívül. 
A korábbi, 42/1997. (XII. 23.) ÖK sz. rendelettel kapcsolatban megállapította az országgyűlési biztos, hogy alkotmányos joggal összefüggő visszásságot okoz az a szabályozás, amely az ingatlantulajdonosokat a hulladékszállítási díj negyedévente esedékes megfizetésére a negyedév középső hónapjának utolsó napján kötelezi. 
A jelenleg hatályos rendelet ezt a korábbi szabályzást átvette, ugyanis 22. §-ának (3) bekezdésében úgy rendelkezik, hogy a „tulajdonos a közszolgáltatás díját negyedévente, a negyedév középső hónapjának utolsó napján köteles fizetni a közszolgáltató számlája ellenében”. A települési hulladékkezelési közszolgáltatási díj megállapításának részletes szakmai szabályairól szóló 242/2000. (XII. 23.) Kormányrendelet (a továbbiakban: kormányrendelet) szerint a „közszolgáltatási díjat a közszolgáltatás igénybe vevője - a teljesített közszolgáltatás alapján, számla ellenében - meghatározott időszakonként utólag köteles megfizetni” (8. § (4) bekezdés). Az érdi rendelet szabályozása tehát nem felel meg a kormányrendelet idézett bekezdésének, mert minden negyedév utolsó hónapjában arra kötelezi az ingatlantulajdonosokat, hogy a hulladékszállítási közszolgáltatás díját előre fizessék meg. 
A részbeni előre fizetés szabályozása és gyakorlata nincs összhangban a kormányrendelet rendelkezésével, ezért visszásságot okoz az Alkotmányban deklarált jogállamiságból eredő jogbiztonság követelményével, valamint a 44/A. § (2) bekezdésében foglaltakkal, miszerint „a helyi képviselőtestület a feladatkörében rendeletet alkothat, amely nem lehet ellentétes a magasabb szintű jogszabállyal”.
A panaszos sérelmesnek tartja, hogy 2004. január 1-től a hulladékszállítási díj összege nem az építményadóban kerül megállapításra és megfizetésre, hanem külön díjként merül fel. A hulladékgazdálkodásról szóló 2000. évi XLIII. törvény (a továbbiakban: Hgt.) kötelezővé teszi az ingatlantulajdonosok számára a települési szilárd hulladék gyűjtését és a közszolgáltatás igénybevételét (20. § (1) bekezdése). 
A Hgt. felhatalmazza az önkormányzatokat, hogy helyi rendeleteikben szabályozzák a települési szilárd hulladék elszállításával kapcsolatos közszolgáltatás igénybevételének módját. Az önkormányzatok a felhatalmazás alapján maguk határozzák meg az ingatlantulajdonost terhelő díjfizetés módját, a díj mértékét. Ez történhet – mint azt számos önkormányzat alkalmazza – külön díjtétel megfizetésével, ebben az esetben a számlát a közszolgáltató közvetlenül az ingatlantulajdonosok számára állítja ki, az önkormányzattal kötött szerződés alapján. 
Több önkormányzat követi azt a gyakorlatot is, hogy a hulladékszállítás díját valamelyik típusú helyi adóban rendeli megfizetni, ekkor az adó összege magában foglalja a hulladékszállítási díj megfizetését is. 
Tekintettel arra, hogy a hulladékszállítási közszolgáltatás megfizetésének módjáról az önkormányzatok maguk dönthetnek, és mind a két fizetési mód összhangban van a Hgt. rendelkezéseivel, nem okozott alkotmányos joggal összefüggő visszásságot az, hogy az érdi önkormányzat 2004. év elejétől nem az építményadóba építi be a hulladékszállítási közszolgáltatás díját, hanem külön összegben fizetteti meg az ingatlantulajdonosokkal. 
Az üdülőtulajdonosok díjfizetése 2004. január 1-jével megváltozott. A hatályos szöveg szerint „szünetel a szolgáltatás igénybevételének és a díj megfizetésének a kötelezettsége az üdülőingatlan tulajdonos esetében október 31. és március 1. között” (21. § (1) bekezdés). Az üdülőtulajdonosoknak tehát nem egész évben, hanem arányosan kevesebb ideig, nyolc hónapon át kell igénybe venniük a településen a hulladékszállítást. A Hgt. kimondja, hogy a közszolgáltatás díját az elvégzett közszolgáltatással arányosan kell megállapítani (25. § (1) bekezdés). Az üdülőingatlan tulajdonosok esetén további követelmény, hogy a település jellegét is figyelembe véve, az állandó lakóingatlanok tulajdonosaira meghatározott díjjal arányosan kell megállapítani a hulladékszállítás díját (25. § (2) bekezdés). A panaszban érintett rendelet szabályozása a Hgt-ben, mint magasabb szintű jogszabályban megfogalmazott arányosság követelményének megfelel, ezért nem okoz alkotmányos joggal összefüggő visszásságot. 
Nem okoz alkotmányos joggal összefüggő visszásságot az sem, hogy az üdülőtulajdonosok is kötelesek – az év meghatározott hónapjaiban – hulladékszállítási díjat fizetni. Mint arra már a fentiekben utaltam, a Hgt. 20. §-ának (1) bekezdése szerint a hulladékszállítási közszolgáltatás igénybevétele kötelező. A jogalkotó álláspontja szerint minden ingatlanon – amelyet használnak – keletkezik olyan hulladék, amelyet égetés, komposztálás útján nem lehet megsemmisíteni, ezért gondoskodni kell az elszállításáról és a szakszerű kezeléséről, megsemmisítéséről. 
A panaszos végül sérelmesnek tartotta, hogy a közszolgáltatónak a díjfizetéssel kapcsolatban írt, 2004. május 12-én kelt és a közszolgáltató egy munkatársa aláírásával igazoltan átvett beadványára nem kapott választ. A munkatársam telefonon felvette a kapcsolatot a közszolgáltatóval. Arról tájékoztatták, hogy a nagy munkateher miatt mulasztották el megválaszolni a panaszos levelét, de ezt hamarosan pótolják. 
Az önkormányzat és a közszolgáltató között, a közszolgáltatás ellátására vonatkozó 2002. július 19-én kelt szerződés IX. fejezete tartalmazza a közszolgáltatóhoz érkezett panaszbeadványok elintézésének módját. A 3. pont kimondja, hogy a „tulajdonos a közszolgáltatás végrehajtásával kapcsolatos észrevétel esetén panaszt tehet a közszolgáltatónál. A közszolgáltató 15 napon belül köteles a panaszt kivizsgálni és annak megfelelő orvoslásáról gondoskodni, a megtett intézkedésről a panaszost 30 napon belül tájékoztatni. Amennyiben a panaszra intézkedés nem történik, panaszos a Polgármesteri Hivatal Építéshatósági Irodáján bejelentést tehet.”
Megállapítom, hogy a közszolgáltató azáltal, hogy a szerződésben vállalt határidőkre vonatkozó kötelezettségét nem tartotta be, visszásságot okozott az Alkotmányban deklarált jogállamiságból fakadó jogbiztonság részét képező tisztességes eljáráshoz való, valamint a panasz előterjesztéséhez fűződő joggal összefüggésben.

Ajánlás, kezdeményezés
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv.) 20. §-ának (1) bekezdése alapján felkérem a Pest Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjét, hogy a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény 98. § (2) és (3) bekezdései által biztosított törvényességi ellenőrzési jogkörében vizsgálja meg, hogy Érd Város Önkormányzata Képviselő-testületének 27/2002. (XII. 23.) ÖK számú rendeletet teljes egészében megfelel-e a Hgt. és a végrehajtására kiadott kormányrendelet előírásainak. Abban az esetben, ha az önkormányzati rendelet és a magasabb szintű jogszabályok közötti összhang hiányzik, úgy kezdeményezze az érintett önkormányzatnál a rendelet módosítását.
Az Obtv. 21. §-ának (1) bekezdése alapján kezdeményezem a közszolgáltatónál, hogy soron kívül intézkedjen a panaszos 2004. május 12-én kelt beadványával kapcsolatban, valamint fokozottan figyeljen arra, hogy az ingatlantulajdonosok beadványait – azok garanciális jelentősége miatt - határidőben megválaszolja.

Budapest, 2004. október 27.
Takács Albert sk.