Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének
Jelentése
az OBH 3480/2004. sz. ügyben

Előadó: Tomolák Katalin
Az eljárás megindítása
A panaszos hivatalunkhoz intézett beadványában előadta, hogy gyermekeit Lajosmizse Város Gyámhivatala (a továbbiakban: gyámhivatal) 2003 októberében minden előzetes jelzés nélkül kiemelte a családból és ideiglenes hatállyal nevelőszülőnél helyezte el, hivatkozva arra, hogy férjével együtt bántalmazták a kiskorúakat. A gyámhivatal ezt követően 2003 decemberében keresetet nyújtott be a bíróságon a szülői felügyeleti joguk megszüntetése iránt, és a gyermekek ideiglenes hatályú elhelyezését továbbra is fenntartotta. A bíróság a gyámhivatal keresetét elutasította. A hatóság az első fokú ítélet ellen fellebbezést nyújtott be. A panaszos sérelmezte a gyámhivatal eljárását, és annak során hozott döntéseit. 
A panasz alapján felmerült az Alkotmányban rögzített gyermek családhoz való joga sérelmének alapos gyanúja, ezért az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazásom alapján az ügyben vizsgálatot indítottam.
Az ügyben eljárásra illetékes gyámhivatal vezetőjétől tájékoztatást kértem, egyidejűleg bekértem a keletkezett dokumentumok másolatát és azokat áttanulmányoztam.

A megállapított tényállás
A panaszos gyermekeit Lajosmizse Város jegyzője 2002 júliusában vette védelembe, és részükre családgondozót rendelt ki. A gyermekek veszélyeztetettségére utaló jelzések a velük rendszeresen kapcsolatban álló személyektől (védőnőtől, óvónőtől, pedagógusoktól és nevelőktől) folyamatosan érkeztek a lajosmizsei Gyermekjóléti Szolgálathoz (a továbbiakban: gyermekjóléti szolgálat). Az általános iskolás gyermekek – 2003. október 16-án – az iskola gyermek és ifjúságvédelmi felelőse, valamint a gyermekjóléti szolgálat családgondozója jelenlétében elmondták, hogy szüleik gyakran megverik őket, általában szíjjal, de legutóbb bottal kaptak ki. Még aznap orvosi látlelet készült a gyermekekről, akik az orvos előtt úgy nyilatkoztak, hogy apjuk bottal – többszöri ütéssel – bántalmazta őket. A látlelet szerint a gyermekeken 8 napon belül gyógyuló mellkasi, láb és térdsérülés volt található. A gyámhivatal azonnal értesült az esetről, és október 16-i keltezéssel megérkezett hozzá a lajosmizsei Gyermekjóléti Szolgálat jelentése is, melyben a szolgálat vezetője és a családgondozó javaslatot tettek a gyermekek ideiglenes hatályú elhelyezésére. A jelentés szerint a védelembe vétel nem érte el a kívánt eredményt, a szülők felelőtlen életmódja miatt a gyermekek testi szellemi erkölcsi fejlődése a családban nem biztosított.
A gyámhivatal a gyermekek veszélyeztetettségére utaló jelentések birtokában a 7242-7/2003. számú, 2003. október 17-én kelt határozatával a kiskorúak nevelőszülőnél történő ideiglenes elhelyezéséről rendelkezett, majd 2003. október 18-án, a 7242-10/2003. számú határozatával elrendelte a gyermekek és a szülők pszichológiai vizsgálatát.
2003. október 28. és 30. között a gyámhivatalnál 10 – a gyermekekkel rendszeres kapcsolatban álló – személy meghallgatására került sor (védőnő, családgondozó, nevelő, pedagógusok, ifjúságvédelmi felelős, stb.), akik egyhangúlag elmondták, hogy szülők élet- és lakáskörülményei, valamint gyermekeik ápoltsága, gondozottsága és nevelése nem megfelelő. A gyermekek bántalmazásával kapcsolatban azonban nem nyilatkoztak egyértelműen.
Mindeközben 2003. október 21-én a gyermekjóléti szolgálat családgondozója megállapodást kötött a szülőkkel, hogy a gyermeknevelés tárgyi és higiénés feltételeit megteremtik (kitakarítanak, kifestenek, fertőtlenítenek stb.). A családgondozó 2003. november 17-i jelentésében arról értesítette a gyámhivatalt, hogy a szülők a megállapodást teljesítették, így a lakókörnyezet már alkalmas a gyermekek visszafogadására.
2003. november 14-én készült el a kirendelt szakértő véleménye, melyben az olvasható, hogy a szülők körülményeik és alapvető szülői készségeik hiányában jelenleg nem képesek gyermekeik megfelelő ellátására, érzelmi és értelmi fejlődésük biztosítására. A változás igénye ugyan megfogalmazódott bennük és életmódjukon már az eltelt idő alatt is változtattak, de a megfelelő szülői magatartás készségeinek kialakulásához még kevés idő telt el.
A kiskorúak ideiglenes hatályú elhelyezésének felülvizsgálata ügyében 2003. november 26-án a Bács-Kiskun Megyei Területi Gyermekvédelmi Szakszolgálatnál (a továbbiakban: szakszolgálat) tartottak értekezletet, ahol jelen volt a gyermekjóléti szolgálat családgondozója, a szülők és kiskorú gyermekeik, továbbá a nevelőszülő, a gyámhivatal előadója és a szakszolgálat két munkatársa. A családgondozó úgy nyilatkozott, hogy a gyermekek, intenzív családgondozás mellett visszahelyezhetők a családba, a szülők körülményei alkalmasak lettek a gyermekek gondozására, nevelésére. A gyámhivatal munkatársa bejelentette, hogy a gyámhivatal a szülői felügyeleti jog megszüntetése iránt pert kíván indítani, ezért az ideiglenes hatályú elhelyezés fenntartását és gyám rendelését javasolta. (Az iratokból az is kiderül, hogy időközben a gyámhivatal a szülők ellen kiskorú veszélyeztetése miatt feljelentést tett a lajosmizsei rendőrkapitányságon.). A szülők úgy nyilatkoztak, hogy igyekeznek mindent megtenni annak érdekében, hogy gyermekeiket minél előbb visszakaphassák, a bántalmazás tényét nem ismerték el. A gyermekek pedig egyhangúlag elmondták, hogy bár jól érzik magukat a nevelőszülőnél, szeretnének újból otthon lenni.
A szakszolgálat végül az elhelyezési értekezletről felvett jegyzőkönyv, a nevelőszülői tanácsadó tájékoztatása, valamint a Megyei Gyermekvédelmi Szakértői Bizottság szakvéleménye alapján az ideiglenes hatályú elhelyezés fenntartását javasolta. A gyámhivatal a 7242-40/2003. számú, 2003. december 8-án kelt határozatával rendelkezett a kiskorúak ideiglenes hatályú elhelyezésének fenntartásáról, majd a 2003. december 9-én kelt, 7242-42/200. számú határozatával a gyermekek részére gyámot rendelt ki, és ezzel egyidejűleg pert indított a Kecskeméti Városi Bíróságon a szülők szülői felügyeleti jogának megszüntetése ügyében.
A Kecskeméti Városi Bíróság a gyámhivatal keresetét a 13. P.22.824/2003/9. számú, 2004. március 18-án kelt ítéletében elutasította, mely ellen a gyámhivatal fellebbezéssel élt. A Bács-Kiskun Megyei Bíróság az első fokú ítéletet helybenhagyta.
A gyámhivatal – a gyermekjóléti szolgálat 2004. július 21-én kelt véleményének birtokában – az 575-21/2004. számú, 2004. július 22-én kelt határozatával megszüntette a gyermekek ideiglenes hatályú elhelyezését, és egyben kezdeményezte védelembe vételüket.

Érintett alkotmányos jog
A Magyar Köztársaság Alkotmánya
15. § A Magyar Köztársaság védi a házasság és a család intézményét

A vizsgálat megállapítása
A rendelkezésemre álló iratok alapján megállapítottam hogy a gyámhivatal a vonatkozó jogszabályoknak megfelelően járt el, amikor a panaszos gyermekeinek veszélyeztetettségéről szóló jelzések, – különös tekintettel a gyermekek bántalmazásukkal kapcsolatos nyilatkozatára –, valamint a gyermekjóléti szolgálat jelentése alapján – azonnali intézkedésként – a gyermekek családból való kiemeléséről döntött. A gyámhivatal a gyermekek ideiglenes hatályú elhelyezése után a jogszabályban előírt valamennyi eljárási cselekményt lefolytatta (szakértői vizsgálatot rendelt el, nyilatkoztatta a szülőket, a gyermekekkel napi kapcsolatban álló személyeket, környezettanulmányt készített), hogy a gyermekek érdekében, további sorsukat illetően megalapozott döntést tudjon hozni. A gyámhivatal valamennyi tényt, körülményt figyelembe véve – akkor és abban a helyzetben – a gyermekek ideiglenes hatályú elhelyezésének fenntartását és a szülők szülői felügyeleti jogának megszüntetése iránti per megindítását szükségesnek tartotta. A gyámhivatal mérlegelési jogkörben hozott döntését az országgyűlési biztos nem vonhatja kétségbe, ha a döntést megelőző eljárása törvényes volt. Megállapítottam, hogy a gyámhivatal mérlegelési jogkörében jogszerűen, alkotmányos elveket nem sértve járt el, alkotmányos joggal összefüggésben visszásságot nem okozott.
Megállapítottam továbbá, hogy a Kecskeméti Városi Ügyészség – a gyámhivatal feljelentése alapján – a panaszos és férje ellen kiskorú veszélyeztetésének bűntette és más bűncselekmény miatt vádiratot nyújtott be a Kecskeméti Városi Bírósághoz. A bírósági eljárás jelentésem írásba foglalásakor folyamatban van, annak eredménye még nem ismert. Tekintettel arra, hogy a bíróság döntését, eljárását nem vizsgálhatom, e vonatkozásban a további vizsgálatot mellőztem.
Felkértem azonban a gyámhivatal vezetőjét, hogy a gyermekek ideiglenes hatályú elhelyezésének megszüntetésével egyidejűleg elrendelt védelembe vétel eredményességéről és a családgondozásról folyamatosan tájékoztasson.
A panaszos gyermekei ideiglenes hatályú elhelyezését követően írt beadványában azt is sérelmezte, hogy az önkormányzat nem részesíti semminemű anyagi támogatásban, holott súlyos megélhetési problémáik vannak.
A kiegészítő beadvánnyal kapcsolatban is tájékoztatást kértem a gyámhivatal vezetőjétől. A tájékoztatás szerint a panaszos gyermekei után rendszeres gyermekvédelmi támogatásban és kérelmére – esetenként – rendkívüli gyermekvédelmi támogatásban, óvodás- és az iskoláskorú gyermekei után étkezési térítési díjkedvezményben, továbbá ingyenes tankönyvellátásban részesül.
Tekintettel arra, hogy Lajosmizse Város Önkormányzata a vonatkozó jogszabályokban előírtak, és anyagi lehetőségei szerint támogatja a panaszost és családját, e tekintetben sem állapítottam meg alkotmányos joggal összefüggő visszásságot. Ezért a panaszos kiegészítő beadványában foglaltakat, mint nyilvánvalóan alaptalant elutasítottam, az ügyet országgyűlési biztosi intézkedés nélkül lezártam.

Budapest, 2005. április 12.

Takács Albert sk.

Melléklet: Az ügy jogszabályi háttere:
1997. évi XXXI. törvény a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról (Gyvt.)
72. § (1) Ha a gyermek felügyelet nélkül marad vagy testi, értelmi, érzelmi és erkölcsi fejlődését családi környezete vagy önmaga súlyosan veszélyezteti, és emiatt azonnali elhelyezése szükséges, a települési önkormányzat jegyzője, a gyámhivatal, valamint a határőrség, a rendőrség, az ügyészség, a bíróság, a büntetés-végrehajtási intézet parancsnoksága (a továbbiakban: beutaló szerv) a gyermeket ideiglenesen a) a nevelésére alkalmas, azt vállaló különélő szülőnél, más hozzátartozónál, illetve személynél, vagy ha erre nincs lehetőség, b) a legközelebbi ideiglenes gondozási feladatokat is ellátó nevelőszülőnél, vagy ha erre nincs lehetőség, gyermekotthonban vagy más bentlakásos intézményben helyezi el, és erről haladéktalanul értesíti az illetékes gyámhivatalt.
(2) Az ideiglenes hatályú elhelyezést megalapozó súlyos veszélyeztetettségnek minősül a gyermek olyan bántalmazása, elhanyagolása, amely életét közvetlen veszélynek teszi ki, vagy testi, értelmi, érzelmi vagy erkölcsi fejlődésében jelentős és helyrehozhatatlan károsodást okozhat.
(3) A gyermeknek a gondozási helyre viteléről a beutaló szerv gondoskodik.
73. § (1) Az illetékes gyámhivatal - a (3) bekezdésben meghatározott kivétellel - az ideiglenes hatályú elhelyezést követően - függetlenül attól, hogy arra mely beutaló szerv intézkedése alapján kerül sor - annak elrendelésétől számított a) harminc napon belül megszünteti az ideiglenes hatályú elhelyezést, ha annak okai nem állnak fenn, vagy b) harminc napon belül elrendeli a gyermek átmeneti vagy tartós nevelésbe vételét, vagy c) hatvan napon belül pert indít az ideiglenes hatályú elhelyezés fenntartása vagy megváltoztatása mellett a gyermekelhelyezés megváltoztatása, illetve a szülői felügyelet megszüntetése iránt.
75. § Ha a gyámhivatal az ideiglenes hatályú elhelyezést követően azt állapítja meg, hogy a szülői felügyelet megszüntetésének okai fennállnak, 60 napon belül pert indít a szülő ellen a szülői felügyeleti jog megszüntetése iránt, a perindítással egyidejűleg megállapítja a szülő felügyeleti jogának szünetelését, továbbá c) gyámot (hivatásos gyámot) rendel, ha a gyermeket ideiglenes hatállyal nevelőszülőnél, gyermekotthonban vagy más bentlakásos intézményben helyezték el.
76. § (1) A gyámhivatal az ideiglenes hatályú elhelyezést megszünteti, ha a) megállapítja, hogy az ideiglenes hatályú elhelyezés feltételei nem álltak fenn, és a gyermek fejlődése korábbi környezetében - szükség esetén védelembe vétel mellett - biztosítható,

149/1997. (IX. 10.) Korm. rendelet a gyámhatóságokról, valamint a gyermekvédelmi és gyámügyi eljárásról 96. § (1) A beutaló szerv az ideiglenes hatályú elhelyezésről való döntése előtt meghallgatja a Gyvt. 128. §-ában meghatározott személyeket, kivéve, ha a súlyos veszélyeztetettség a gyermek életét közvetlen veszélynek teszi ki.
(2) A beutaló szerv az ideiglenes hatályú elhelyezés formájának meghatározásánál a gyermek személyiségének, egészségi állapotának megfelelően a Gyvt. 72. §-ának (1) bekezdésében meghatározott sorrendiség figyelembevételével dönt.
(3) Ha az ideiglenes hatályú elhelyezés felülvizsgálatára jogosult gyámhivatal gyermekelhelyezés, gyermekelhelyezés megváltoztatása vagy szülői felügyelet megszüntetése iránti per indokoltságát állapítja meg, erről - meghallgatása után - értesíti a gyermek szülőjét vagy más törvényes képviselőjét.