Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének
Jelentése
az OBH 3442/2004. sz. ügyben

Előadó: dr. Győrffy Zsuzsanna
Az eljárás megindulása
A román állampolgárságú panaszos három kiskorú gyermeke családi jogállása rendezéséhez kérte a segítségemet. A panaszos 1996-ban élettársi kapcsolatot létesített Budapesten. A panaszosnak magyar állampolgár élettársától 1996. június 17-én fiúgyermeke született. A panaszos élettársa teljes hatályú apai nyilatkozatot tett. Budapest Kőbányai Önkormányzat Anyakönyvi Hivatala (a továbbiakban: anyakönyvi hivatal) az anya az apai elismeréshez való hozzájáruló nyilatkozatát elfogadta, a gyermeket az apa nevére anyakönyvezte. Tekintettel arra, hogy a gyermek édesapja után magyar állampolgár a család gyermekgondozási segélyre, illetve családi pótlékra jogosulttá vált, a gyermeknek van TAJ kártyája.
A panaszos 1997. október 3-án ikergyermekeket, majd 1999. október 4-én fiúgyermeket szült. Az anyakönyvi hivatal 1997-ben és 1999-ben az apa teljes hatályú apai elismerő nyilatkozatát már nem fogadta el, a gyermekeket a panaszos családi nevére anyakönyvezték. A három gyermek családi jogállása rendezetlen, utánuk sem gyest, sem családi pótlékot nem tudtak a szülők igényelni, a kiskorúaknak nincs TAJ kártyájuk. Az apa jelenleg börtönbüntetését tölti, a család nagyon nehéz anyagi körülmények között él. 
A beadványban foglaltak alkotmányos jogokkal összefüggő sérelmekre utaltak, ezért az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv.) 16. § (1) bekezdése alapján vizsgálatot indítottam. Budapest Kőbányai Önkormányzat anyakönyvvezetőjétől és gyámhivatalának vezetőjétől tájékoztatást és az ügyben rendelkezésükre álló dokumentumok másolatának rendelkezésemre bocsátását kértem. A gyámhivatal vezetőjétől tájékoztatást kértem arról is, hogy van-e tudomásuk a kiskorúak anyagi veszélyeztetettségéről.

A megállapított tényállás
I. Az apa az 1996. június 17-én született gyermeket a Baracskai Polgármesteri Hivatalnál felvett teljes hatályú apai elismerő nyilatkozattal magáénak elismerte. A panaszos az apai nyilatkozathoz hozzájárult. A jegyzőkönyv szerint a panaszos a személyazonosságát a Budapesti Rendőr-főkapitányság (BRFK) 290.302 számon kiállított ideiglenes tartózkodásra jogosító igazolásával igazolta. Az anyakönyvi hivatal az apai elismerő nyilatkozat alapján a gyermeket az apa vezetéknevére anyakönyvezte.
Az 1997. október 3-án született ikerpár esetében a „jegyzőkönyv születés bejelentéséről” adatlapban az apa adatai már kitöltetlenek Az anya személyazonosságát igazoló okiratként a BRFK X. kerületi rendőrkapitánysága által kiállított, 150.20.1/26/96. számú ideiglenes tartózkodásra jogosító igazolás (Érvényes: 1997. október 15-ig.) szerepel. Az anyakönyvi hivatal ekkor – arra való hivatkozással, hogy az anya nem tudta hitelt érdemlően igazolni a személyazonosságát – nem fogadta el az apa teljes hatályú elismerő nyilatkozatát. Az ikreket – az anya „ideiglenes tartózkodásra jogosító igazolása” alapján – a panaszos családi nevére anyakönyvezték. 
A negyedik gyermek 1999. október 4-én született. Az anya személyazonosságát akkor is a BRFK. X. kerületi Rendőrkapitányságán kiállított, 41.3374. számú ideiglenes tartózkodásra jogosító igazolással igazolta. Az anyakönyvi hivatal a gyermeket ismét a panaszos családi nevére anyakönyvezte, az apa teljes hatályú elismerő nyilatkozatát a fenti indokok alapján ismét nem fogadta el.
Az 1997-ben és 1999-ben született gyermekek családi jogállásának rendezésére a harmadik életévük betöltése után az anyakönyvi hivatal nem tette meg a szükséges intézkedéseket.
Az anyakönyvezető megkeresésemre küldött tájékoztatása szerint:….„1997-ben V. É. ismét szült, ekkor ikergyermekeket, azonban az apai elismerő nyilatkozat tételénél ez az igazolás nem volt érvényes. Ezeknek az ideiglenes tartózkodási igazolásokban szereplő adatoknak a valódisága némely esetben kétségessé vált, így – az anyakönyvi eljárásban is – a személyazonosság igazolására a tartózkodási engedély mellé már érvényes útlevelet is be kellett mutatni. Nevezett személynek útlevele nem volt, állítása szerint azt ellopták. Az 1997-ben és az 1999-ben született gyermekek családjogi helyzetének a rendezése a fenti okok miatt nem történt meg.”
II. A gyámhivatalnak a panaszos és családja helyzetéről megkeresésem előtt nem volt tudomása. Megkeresésemet követően a panaszossal a gyámhivatal jegyzőkönyvet vett fel. A panaszos jegyzőkönyvi nyilatkozata szerint a Bevándorlási Hivatalhoz 2004. 06. 28-án tartózkodási engedély kérelmet nyújtott be, ennek birtokában egy jogvédő iroda segítségével beszerzi az útlevelét is. A gyámhivatalnál is azt a tájékoztatást kapta, hogy a teljes hatályú apai elismerő nyilatkozat megtételéhez szükség van a panaszos útlevelére.
A panaszos családját Budapest, X. kerületi Gyermekjóléti Szolgálat és Családsegítő Központja évek óta segíti, az anyát a szakemberek a gyermekek nevelésére alkalmasnak tartják. Az anya alkalmi munkából él, legidősebb gyermekére családi pótlékot és rendszeres gyermeknevelési támogatást kap, 2004-ben két alkalommal kapott mind a négy gyermekre átmeneti segélyt.

Az ügy jogszabályi háttere
A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
67. § (1) A Magyar Köztársaságban minden gyermeknek joga van a családja, az állam és a társadalom részéről arra a védelemre és gondoskodásra, amely a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges.

1952. évi IV. törvény a házasságról, a családról és a gyámságról (Csjt.)
37. § (1) A teljes hatályú elismerő nyilatkozat az apaságot egymagában megállapítja. (2) Az a férfi, akitől a gyermek származik, a fogamzási idő kezdetétől fogva a gyermeket teljes hatályú nyilatkozattal a magáénak ismerheti el, ha a) a törvény értelmében nem kell más férfit a gyermek apjának tekinteni és b) a gyermek legalább tizenhat évvel fiatalabb mint a nyilatkozó. (3) Ilyen elismerő nyilatkozatot csak személyesen lehet tenni. A cselekvőképességében korlátozott személy elismerő nyilatkozata csak akkor érvényes, ha ahhoz törvényes képviselője hozzájárult. Ha a törvényes képviselő tartósan gátolva van, vagy a hozzájárulást nem adja meg, azt a gyámhatóság hozzájárulása pótolhatja. (4) A nyilatkozat teljes hatályához szükséges az anyának, a kiskorú gyermek törvényes képviselőjének és ha a gyermek a tizennegyedik életévét betöltötte, a gyermeknek a hozzájárulása is. Ha az anya, illetőleg a gyermek nem él, vagy nyilatkozatában tartósan gátolva van, a hozzájárulást a gyámhatóság adja meg. (5) Az elismerést és a hozzájárulást anyakönyvvezetőnél, bíróságnál, gyámhatóságnál, illetőleg magyar külképviseleti hatóságnál jegyzőkönyvbe kell venni vagy közjegyzői okiratba kell foglalni.
41. § (1) Ha a gyermek mindkét szülője ismeretlen, születése után nyomban, ha pedig apjának kiléte nem állapítható meg, az anya kérelmére bármikor, egyébként pedig a gyermek harmadik életévének betöltése után hivatalból kell intézkedni az iránt, hogy a születési anyakönyvbe a gyermek szülőiként, illetőleg apjaként képzelt személyt jegyezzenek be. Az intézkedésre a gyámhatóság hivatott.

149/1997. (IX. 10.) Korm. rendelet a gyámhatóságokról, valamint a gyermekvédelmi és gyámügyi eljárásról (Gyer.)
54. § (1) Ha az anyakönyvvezető apa adatai nélkül anyakönyvezett gyermek születéséről küld értesítést, a jegyző tájékoztatja az anyát arról, hogy apai elismerő nyilatkozat felvételére a Gyvt. 125. §-a (3) bekezdésének b) pontja alapján bármely települési önkormányzat jegyzője, illetve bármely városi gyámhivatal illetékes. (2) Amennyiben a teljes hatályú apai elismerő nyilatkozat felvételére az anyakönyvvezető által küldött értesítés kézhezvételét követő 30 napon belül nem kerül sor, úgy a gyermek családi jogállásának rendezése érdekében az eljárást az illetékes gyámhivatal hivatalból folytatja le. (3) Az apai elismerő nyilatkozat felvétele előtt - ha erre nem a gyámhatóság, illetve az anyakönyvvezető megkeresése alapján kerül sor - a gyermek születési anyakönyvi kivonata alapján tisztázni kell a gyermek családi jogállásának kérdését. (4) A családi jogállás rendezésére irányuló eljárás megindítását a szülő vagy más törvényes képviselő, a gyermeket magáénak elismerni szándékozó férfi, valamint a 14. életévét betöltött gyermek is kérheti. (5) A gyermek családi jogállása rendezésének módjáról a gyámhivatal köteles értesíteni a gyermek lakóhelye szerinti települési önkormányzat jegyzőjét.
56. § (1) A teljes hatályú apai elismerő nyilatkozatot a gyermek születése után vagy azt megelőzően - a fogamzási idő kezdetétől - személyesen lehet megtenni. (2) Az elismerésről készített jegyzőkönyvnek tartalmaznia kell mindazokat az adatokat, amelyekből megállapítható, hogy a férfi a gyermeket a Csjt. 37. §-ának (2) bekezdésében meghatározottak szerint teljes hatályú nyilatkozattal a magáénak ismerte el. A gyámhatóság jegyzőkönyvbe foglalja továbbá az anya, a 14. évét betöltött gyermek és a törvényes képviselő hozzájáruló nyilatkozatát, valamint a gyermek családi nevére vonatkozó bejelentést. (3) Az anyát vagy más törvényes képviselőt, a 14. életévét betöltött gyermeket, illetőleg az apaként megnevezett férfit lehetőleg együtt kell meghallgatni.
57. § (1) A cselekvőképességében korlátozott személy elismerő nyilatkozatának érvényességéhez szükséges törvényes képviselői nyilatkozat pótlását [Csjt. 37. § (3) bek.] az elismerő nyilatkozatot tevő férfi vagy a gyermek kérheti. (2) A nyilatkozat teljes hatályához szükséges a) anyai hozzájárulás pótlását a nyilatkozatot tevő férfi, a gyermek és a törvényes képviselő, b) gyermeki hozzájárulás pótlását a nyilatkozatot tevő férfi és az anya kérheti. (3) Ha a törvényes képviselő a hozzájárulás megadásában gátolva van, továbbá, ha az anya, illetőleg a gyermek nem él, vagy nyilatkozatának megtételében tartósan gátolva van, igazolni kell. Azt a tényt, hogy a törvényes képviselő a hozzájárulást nem adja meg, jegyzőkönyvben kell rögzíteni. (4) A gyámhivatal hozzájárulásának megadását a nyilatkozatot tevő férfi, az anya vagy más törvényes képviselő, a gyermek, továbbá a jegyző, a bíróság vagy az anyakönyvvezető kérheti.
58. § (1) Ha a gyermek törvényes képviselete nem biztosított, de az apai elismerő nyilatkozat teljes hatályúvá válásához a feltételek egyébként fennállnak, a nyilatkozatot felvevő jegyző eseti gondnokot rendel ki. (2) Ha az apai elismerő nyilatkozat teljes hatályúvá válásához szükséges hozzájáruló nyilatkozatot a gyámhivatalnak az 57. §-ban meghatározottak szerint pótolnia kell, vagy ha a méhmagzatnak gondnokot, illetve a gyermeknek gyámot kell rendelni, az iratokat a jegyző az illetékes gyámhivatalhoz továbbítja.

1982. évi 17. törvényerejű rendelet az anyakönyvekről, a házasságkötési eljárásról és a névviselésről (hatályos: 2002. 12. 14-ig)
7. § (1) Az anyakönyvi és a házasságkötési eljárásban, ha jogszabály másként nem rendelkezik, a bejegyzendő adatokat, illetőleg a házasság megkötésének törvényes előfeltételeit okirattal kell bizonyítani. Az idegen nyelvű okiratot az ügyfél hiteles magyar fordításban mutatja be. (2) Okirat bemutatása helyett személyes nyilatkozat tehető, ha az okirat külföldről történő beszerzése akadályba ütközik.
9. § (1) A születést és a halálesetet anyakönyvezés végett az illetékes anyakönyvvezetőnél be kell jelenteni. A bejelentéssel egyidejűleg a bejelentő közli és igazolja mindazokat az adatokat, amelyek az anyakönyvezéshez szükségesek. A születést orvos által kiállított bizonyítvány igazolja.
13. § (1) Az anyakönyvi és házasságkötési eljárásban az állampolgárságot vizsgálni kell. (2) A külföldi állampolgárság külföldi útiokmánnyal vagy a Belügyminisztérium által kiállított igazolvánnyal, továbbá az idegen állam által kiállított állampolgársági okirattal igazolható. Az igazolt külföldi állampolgárságot anyakönyvezni kell.

1952. évi III. törvény a polgári perrendtartásról (Pp.)
195. § (1) Az olyan okirat, amelyet bíróság, közjegyző vagy más hatóság, illetve közigazgatási szerv ügykörén belül a megszabott alakban állított ki, mint közokirat teljesen bizonyítja a benne foglalt intézkedést vagy határozatot, továbbá az okirattal tanúsított adatok és tények valóságát, úgyszintén az okiratban foglalt nyilatkozat megtételét, valamint annak idejét és módját. Ugyanilyen bizonyító ereje van az olyan okiratnak is, amelyet más jogszabály közokiratnak nyilvánít. (4) A közokiratot az ellenkező bebizonyításáig valódinak kell tekinteni, a bíróság azonban - ha szükségesnek találja - az okirat kiállítóját hivatalból is megkeresheti, hogy az okirat valódisága tekintetében nyilatkozzék.

64/1994. (IV. 30.) Korm. rendelet a külföldiek beutazásáról, magyarországi tartózkodásáról és bevándorlásáról szóló 1993. évi LXXXVI. törvény végrehajtásáról (hatályos: 1996 . IV. 21-től)
25. § (1) Az eljáró idegenrendészeti hatóság hivatalból ideiglenes tartózkodásra jogosító igazolással látja el azt a külföldit, aki a Tv.-ben vagy más jogszabályban meghatározott valamely beutazásra és tartózkodásra jogosító engedéllyel nem rendelkezik, és aki a Tv. 32. §-ának (1) bekezdése alapján nem irányítható vissza, illetve az ország területéről nem utasítható ki, vagy aki az országot valamely más okból nem hagyhatja el. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott igazolás a külföldi személyazonosító adatait, állampolgárságát (hontalan státusát), magyarországi tartózkodási helyét, arcfényképét, a kiállítás indokát, az igazolás sorszámát, érvényességi idejét, valamint a kiállító hatóság megnevezését tartalmazza. (3) Az igazolás érvényességi idejét a külföldi körülményeinek mérlegelésével az idegenrendészeti hatóság állapítja meg. Az igazolás érvényességi ideje a külföldi kiutazásáig, illetve tartózkodási engedéllyel történő ellátásáig meghosszabbítható.

1993. évi LXXXVI. törvény a külföldiek beutazásáról, magyarországi tartózkodásáról és bevándorlásáról (Hatályos: 1999. 12. 22-ig)
47. § (1) E törvény alkalmazásában idegenrendészeti hatóság az e törvényben hatósági és intézkedési jogkörrel felruházott rendőrség határőrség, vám- és pénzügyőrség, közigazgatási hivatal és a vízumkiadó szerv.

A vizsgálat megállapításai
A Családjogi törvény rendelkezése szerint a teljes hatályú apai elismerő nyilatkozat az apaságot önmagában megállapítja. A nyilatkozat teljes hatályához a gyermek anyjának a hozzájárulása szükséges. A Csjt. nem rendelkezik arról, hogy az anyának milyen okiratokkal kell igazolnia magát. A gyermekek vér szerinti apja mind a négy gyermek esetében apai elismerő nyilatkozatot kívánt tenni. Az apa magyar állampolgár, érvényes személyi igazolvánnyal rendelkezik, a nyilatkozat megtételének nem volt jogi akadálya. Az 1997-ben és 1999-ben született gyermekek érdekét mindenképpen az szolgálta volna, ha már születésükkor rendezett lett volna a családi jogállásuk, jogosultak lettek volna a magyar állampolgároknak járó juttatásokra.
Az anyakönyvi hivatal a panaszos – folyamatosan érvényesített – ideiglenes tartózkodásra jogosító igazolása alapján állította ki mind a négy gyermek születési anyakönyvi kivonatát. Az anyakönyvekről, a házasságkötési eljárásról és a névviselésről szóló 1982. évi 17. törvényerejű rendelet előírja, hogy az anyakönyvi eljárásban, a bejegyzendő adatokat okirattal kell bizonyítani. A polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény az okiratot a következőképpen értelmezi: „Az olyan okirat, amelyet bíróság, közjegyző vagy más hatóság, illetve közigazgatási szerv ügykörén belül a megszabott alakban állított ki, mint közokirat teljesen bizonyítja a benne foglalt intézkedést vagy határozatot, továbbá az okirattal tanúsított adatok és tények valóságát, úgyszintén az okiratban foglalt nyilatkozat megtételét, valamint annak idejét és módját.” A panaszos gyermekeinek születésekor hatályos, a külföldiek beutazásáról, magyarországi tartózkodásáról és bevándorlásáról szóló 1993. évi LXXXVI. törvény végrehajtásáról szóló 64/1994. (IV. 30.) Korm. rendelet alapján az ideiglenes tartózkodásra jogosító igazolás a külföldi személyazonosító adatait, állampolgárságát (hontalan státusát), magyarországi tartózkodási helyét, arcfényképét, a kiállítás indokát, az igazolás sorszámát, érvényességi idejét, valamint a kiállító hatóság megnevezését tartalmazza. Mind a polgári perrendtartás, mind az idegenrendészeti szabályok szerint az ideiglenes tartózkodásra jogosító igazolás közokiratnak számít, az abban foglaltakat – az ellenkező bizonyításig – valósnak kell tekinteni. Ha az anyakönyvi hivatalnak kétsége merült fel a panaszos személyazonosságát tekintve, akkor egyrészt az okiratban foglaltak valótlanságát a hivatalnak kellett volna bizonyítania, másrészt a három kiskorút sem anyakönyvezhette volna a panaszos családnevére.
Érthetetlen, hogy az anyakönyvi hivatal a gyermekek anyakönyvezésekor – amikor a jogszabály szerint az adatokat okirattal kell igazolni elfogadta a panaszos ideiglenes tartózkodásra  jogosító igazolását, a teljes hatályú apai elismerő nyilatkozat elfogadásához ugyanez ez az igazolás – bár azt senki nem vitatta, hogy a panaszos mind a négy gyermek édesanyja – már nem volt elegendő.
Megállapítottam, hogy az anyakönyvi hivatal téves jogértelmezése miatt a gyermekek apja nem tehetett teljes hatályú apai elismerő nyilatkozatot, ezért a panaszos 1997-ben és a 1999-ben született három gyermekének családi jogállása rendezetlen, az utánuk járó juttatásoktól elestek. Fentiek a jogállamiságból eredő jogbiztonsággal, továbbá a gyermekeket az állam és a társadalom részéről megillető – a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges – kiemelt védelemhez fűződő jogával összefüggésben visszásságot okoztak.
Az apa nélkül anyakönyvezett három kiskorú családi jogállásának rendezését a gyermekek harmadik életévének betöltése után hivatalból kellett volna kezdeményezni. Az anyakönyvi hivatalnak értesítenie kellett volna a gyámhatóságot az apa nélkül anyakönyvezett kiskorúak adatairól. Az értesítést követő 30 napon belül lehetőség lett volna arra, hogy az apa teljes hatályú elismerő nyilatkozatot tegyen. Az anyakönyvi hivatal mulasztása ismételten a jogállamiságból eredő jogbiztonsággal, továbbá a gyermekek kiemelt védelemhez fűződő jogával összefüggésben okozott visszásságot.
A feltárt alkotmányos jogokkal összefüggő visszásság kiküszöbölése érdekében az Obtv. 21. § (1) bekezdésben kapott felhatalmazásom alapján Budapest Kőbányai Önkormányzat Polgármesteri Hivatal Igazgatási és Ügyfélszolgálati Iroda vezetőjénél kezdeményezem:
– a panaszos 1997-ben és 1999-ben született gyermekei családi jogállásának rendezése érdekében haladéktalanul tegye meg a szükséges intézkedéseket.

Budapest, 2004. szeptember 29.

Takács Albert sk.