Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének
Jelentése
az OBH 3115/2004. sz. ügyben

Előadó: dr. Győrffy Zsuzsanna
Az eljárás megindulása
A panaszos 2004. május 3-án, az Országgyűlési Biztosok Hivatala Panaszirodáján szóban előadta, hogy születendő gyermekével kapcsolatban – 2003. január 30-án – felkereste a Kőbányai Egészségügyi Szolgálat Védőnői Szolgálatát. A panaszos sérelmezte a védőnő eljárását, vagyis azt a közlését, hogy csak a gyermek megszületése után járhat el a kiskorú ügyében. A panaszos a védőnő ellen panaszt tett az ÁNTSZ Budapest X. ker. Intézeténél (a továbbiakban: X. kerületi Intézet). Kifogásolta, hogy azt maga a bepanaszolt személy bírálta el. A panaszos ezt követően az ÁNTSZ Fővárosi Intézetéhez, végül az Országos Tisztiorvosi Hivatalhoz fordult, ahonnan azt a tájékoztatást kapta, hogy nem szakmai, hanem foglalkoztatással kapcsolatos panaszról van szó, amelyet a Főváros X. kerület Polgármesteri Hivatalához (a továbbiakban: Polgármesteri Hivatal) kell benyújtania. A panasz szerint azt a panaszos 2003. november 3-án benyújtotta a Polgármesteri Hivatalhoz, arra választ az OBH Panaszirodáján történt jegyzőkönyv felvételéig nem kapott.
A beadványban foglaltakkal kapcsolatban felmerült a jogállamiságból eredő jogbiztonsághoz, ezen belül a tisztességes eljáráshoz fűződő jog sérelemének gyanúja, ezért az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv.) 16. § (1) bekezdése alapján vizsgálatot indítottam. A Polgármesteri Hivatal jegyzőjét a panaszban foglaltak vizsgálatára kértem. Tekintettel arra, hogy az Obtv. 17. § (4) bekezdése szerint az országgyűlési biztoshoz a jogerős határozat közlésétől számított egy éven belül lehet fordulni, vizsgálatomat a szóbeli panasz felvételét megelőző egy év, vagyis az ÁNTSZ Fővárosi Intézete és az Országos Tisztiorvosi Hivatal eljárásaira terjesztettem ki.

Az érintett alkotmányos jog
A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

Az ügy jogszabályi háttere
1997. évi CLIV. törvény az egészségügyről
29. § (1) A beteg jogosult az egészségügyi ellátással kapcsolatban az egészségügyi szolgáltatónál, illetve fenntartójánál panaszt tenni. (2) Az egészségügyi szolgáltató, illetve a fenntartó köteles a panaszt kivizsgálni, és ennek eredményéről a beteget 10 munkanapon belül írásban tájékoztatni. A panaszjog gyakorlása nem érinti a betegnek azon jogát, hogy a külön jogszabályokban meghatározottak szerint - a panasz kivizsgálása érdekében - más szervekhez forduljon. Erre a körülményre a szolgáltató köteles a beteg figyelmét felhívni.

A tényállás és a vizsgálat megállapításai
I. Az ÁNTSZ Fővárosi Intézetében 2003. július 31-én a panaszos, annak élettársa és élettársa fia, valamint a panasszal érintett ÁNTSZ X. kerületének vezető védőnője és a körzeti védőnő azon nyilatkozatairól, melyek a Kőbányai Egészségügyi Szolgálat Védőnői Szolgálatának a panaszos által sérelmezett eljárásával függtek össze, jegyzőkönyvet vettek fel. A jegyzőkönyv felvételénél jelen volt a fővárosi tiszti főorvos, a fővárosi vezető védőnő, és a Védőnői Felügyeleti Osztály két munkatársa. A jegyzőkönyvben rögzítették, hogy a védőnői hálózat részéről szakmai mulasztás nem történt. A panaszos ezt a megállapítást nem fogadta el, a helyszínről a jegyzőkönyv aláírása nélkül távozott.
Az országos tiszti főorvos 2003. szeptember 4-én kelt levelében tájékoztatta a panaszost vizsgálata megállapításairól, mely szerint az ÁNTSZ illetékes intézetei és közreműködő munkatársai körültekintően, a vonatkozó jogszabályok előírásainak megfelelően jártak el. A panasszal kapcsolatos megállapításokat az országos tiszti főorvos tárgyilagosnak és megalapozottnak találta. A tiszti főorvos egyetértett a panaszossal abban, hogy a kerületi vezető védőnő a részben saját tevékenységét érintő panasz kivizsgálásában nem lehet ügyintéző. Ezen összeférhetetlenségi ok jövőbeli elkerülése érdekében az országos tiszti főorvos írásban intézkedett, de további intézkedésre okot adó körülményt nem talált. Megállapításairól, valamint arról, hogy a döntéseinek felülvizsgálatát az Egészségügyi, Szociális és Családügyi Minisztériumnál kérheti, az egészségügyi ellátással kapcsolatos panaszát pedig az egészségügyi szolgáltatónál, illetve annak fenntartójánál lehet előterjeszteni, vagyis, ha továbbra is kifogásolja a körzeti védőnő tevékenységét azt az intézményt fenntartó X. kerületi Polgármesteri Hivatalnál teheti meg, tájékoztatta a panaszost.
Megállapítottam, hogy az ÁNTSZ Fővárosi Intézete és az Országos Tisztiorvosi Hivatal a panaszos beadványait kivizsgálta, azokra érdemben válaszolt. A Hivatal vezetője tájékoztatta a panaszost a jogorvoslat, illetőleg a további panasz benyújtásának lehetőségéről is, vagyis alkotmányos joggal kapcsolatos visszásság nem keletkezett. Erre tekintettel a panaszosnak az ÁNTSZ Fővárosi Intézete és az Országos Tisztiorvosi Hivatal eljárását sérelmező részét, mint nyilvánvalóan alaptalant elutasítottam.
II. Az önkormányzat eljárásával kapcsolatban a jegyző arról tájékoztatott, hogy a panaszos 2003. november közepén kereste fel a Kőbányai Egészségügyi Szolgálatot, ahol panaszt tett az ÁNTSZ X. kerületi vezető védőnő, továbbá a körzeti védőnő szakmai munkájára. Panaszát írásban 2003. novemberi keltezéssel, a Kőbányai Egészségügyi Szolgálat orvos-igazgatójához nyújtotta be. A panaszos által rendelkezésemre bocsátott dokumentum szerint az orvos-igazgató 2003. december 2-án a szóban forgó beadványt átvette, amit aláírásával hitelesített. Az orvos-igazgató feljegyzést készített, melyben rögzítette, hogy a panaszos december 2-án, személyesen adta át beadványát. Az orvos-igazgató közölte a panaszossal, hogy nem látja értelmét az érintett körzeti védőnő tevékenysége vizsgálatának, mert a védőnő munkaviszonya 2003. december 31-én megszűnik. Az orvos-igazgató tájékoztatására a panaszos akként reagált, hogy beadványával pont ezt akarta elérni, ezért az ügy vizsgálatát nem kéri.
Megállapítottam azt is, hogy az ÁNTSZ. X. kerülete vezető védőnője nem az önkormányzat, hanem az ÁNTSZ köztisztviselője, szakmai munkáját a felettes szervek vizsgálták, azt megfelelőnek találták, erről a panaszos tudott.
Összességében tehát a panaszos a védőnők munkáját kifogásoló panaszát a Kőbányai Egészségügyi Szolgálat igazgató-főorvosához nyújtotta be, arra az intézmény vezetője szóban azonnal reagált, a panaszos a szóbeli tájékoztatást tudomásul vette, a vizsgálat lefolytatását nem kérte. Minderről írásos feljegyzés készült.
Megállapítottam, hogy a Kőbányai Egészségügyi Szolgálat igazgató-főorvosának eljárása alkotmányos jogokkal összefüggésbe hozható visszásságot nem okozott, a panaszos az igazgató-főorvoshoz benyújtott beadványára bár nem írásban, de választ kapott. A félreértések kiküszöbölése érdekében azonban az Obtv. 17. § (1) bekezdése alapján felhívom a Kőbányai Egészségügyi Szolgálat igazgató-főorvosának a figyelmét arra, hogy a jövőben, hasonló esetekben a panaszossal írassák alá a szóbeli tájékoztatás megtörténtét és az arra adott panaszosi nyilatkozatot, ha pedig ez elmaradna, írásban is közöljék az ügy lezárásának okát.

Budapest, 2004. október 27.
Takács Albert sk.