Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 3033/2004. számú ügyben

Ügyintéző: dr. Gáspárné dr. Pere Katalin
Az eljárás megindulása
A panaszos beadványában azt sérelmezi, hogy a Fővárosi és Pest Megyei Nyugdíjbiztosítási Igazgatóság többszöri megkeresésére sem reagál a lakcímváltozása bejelentésére. Ennek következtében a fia javára nyugdíjra jogosító szolgálati idő és nyugdíjalapot képező jövedelem szerzésére kötött megállapodásban előírt fizetési kötelezettségének nem tudott eleget tenni, mert nem kapott csekket. A panaszos úgy véli, hogy ezzel az Igazgatóság egyoldalú szerződésszegést követett el, ezért a korábban befizetett összegeket is vissza kívánja kapni.
A panasz alapján felmerült az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált jogállamiságból fakadó tisztességes eljáráshoz való jog sérelmének lehetősége, ezért vizsgálatot tartottam szükségesnek.
A vizsgálat lefolytatására Fővárosi és Pest Megyei Nyugdíjbiztosítási Igazgatóság Igazgatóját kértem fel.

Érintett alkotmányos jogok
Tisztességes eljáráshoz való jog (Alkotmány 2. § (1) bekezdés)

Alkalmazott jogszabályok
A társadalombiztosítás ellátásaira és a magánnyugdíjra jogosultakról, valamint e szolgáltatások fedezetéről szóló 1997. évi LXXX. törvény (Tbj.) és a végrehajtására kiadott 195/1997. (XI. 5.) Korm. rendelet (Tbjr.)

Megállapított tényállás
A panaszos 2003. február 1-jétől fia javára nyugdíjra jogosító szolgálati idő és nyugdíjalapot képező jövedelem szerzése céljából megállapodást kötött a Fővárosi és Pest Megyei Nyugdíjbiztosítási Igazgatósággal. Az Igazgatóság ebben az időben a Fiumei úti székház felújítása miatti ideiglenes elhelyezéséből adódó gondok mellett számos technikai problémával küzdött. Nevezetesen, a korábbi számítógépes program 2003. január 1-jétől nem működött, az új program csak áprilistól került beüzemelésre. A négy hónap alatt megállapodások kötése helyett csak ún. szándéknyilatkozatok kötésére kerülhetett sor. A több száz szándéknyilatkozat feldolgozására csak az új program beállításával, majd a begyakorlással járó kezdeti nehézségek felszámolását követően kerülhetett sor. A csekkek nyomtatása csak 2003. októberében indulhatott meg. A fenti, majd az ismételten jelentkező technikai nehézségek miatt nem kaphattak az ügyfelek, így a panaszos sem egész évre szóló csekkeket, csak kézzel írottak kerültek átadásra az ügyfélszolgálaton. Ezt követően 2004. év első hónapjában történt meg a hátralékok feldolgozása, és elindult a rendszer naprakész működése.
A vizsgálat megállapította, hogy a panaszos által 2003. szeptember 16-án postára adott levele az Igazgatósághoz nem érkezett be. Továbbá a 2003. december 23-i és 2004. február 9-i levelére is csak 2004. április 13-án adott választ az Igazgatóság, mellékelve a befizetési csekket, és a gépi nyilvántartásban is ekkor került átvezetésre a lakcímváltozás. Ebben a levélben is, mint korábban a panaszosnak az ügyfélszolgálaton történt többszöri megjelenésekor, tájékoztatást adott az Igazgatóság, hogy lakcímváltozást követően a megállapodását meg kell szüntetni, és ismét megállapodást kell kötnie a lakóhelye szerint illetékes Nyugdíjbiztosítási Igazgatósággal. Nincs arról adat, hogy a nem tértivevénnyel kiküldött levelet a panaszos megkapta, de az Igazgatóságra nem érkezett vissza.
Visszaérkeztek azonban 2004. február és április 6-án a téves címre küldött egyenlegközlő és adóigazolás, valamint a 2004. évi csekkek.
A panasz vizsgálatának megindulását követően az Igazgatóság 2004. június 27-én kelt levelében ismételten részletes tájékoztatást küldött a panaszos jelenlegi lakcímére a következőkről:
A megállapodás megkötése a társadalombiztosítás ellátásaira és a magánnyugdíjra jogosultakról, valamint e szolgáltatások fedezetéről szóló 1997. évi LXXX. törvény 34. §-ában előírt feltételek fennállása esetén, meghatározott járulékfizetéssel történik. A megállapodás megkötésekor a jogszabályi feltételek fennállásáról az Igazgatóság meggyőződött, így az jogszerűen jött létre.
A jogszerűen megkötött megállapodás érvénytelenítésére, a megállapodásra befizetett járulék visszaadására nincs lehetőség. A befizetett járulék visszatérítésére csak akkor van lehetőség, ha utólag megállapítást nyer, hogy a megállapodás - jogszabályi feltétel hiányában - jogalapot nélkülöz. Mivel a kedvezményezett esetében jogszerűséget kizáró körülmény (pl. biztosítási kötelezettséggel járó jogviszony létesítése, nyugdíjazás stb.) - a rendelkezésre álló adatok alapján - nem állt fenn, így a megállapodás alapján - 2003. február 1-jétől 2003. október 31-ig szóló időre - befizetett járulék visszatérítésére nincs lehetőség.
Továbbá az Igazgatóság tájékoztatta a panaszost, hogy a megállapodását még nem szüntette meg, azt érvényes megállapodásként tartja nyilván. Erre tekintettel lehetőséget biztosított arra - a folyamatosságot érintő joghátrány elkerülése érdekében -, hogy a 2004. július 31-ig fennálló 88.135 Ft különbözetet levelük kézhezvételétől számított 30 napon belül megfizethesse. Amennyiben a panaszos a megszabott határidőben kiegyenlíti a jelölt különbözetet, úgy az Igazgatóság 2004. július 31-jével lezárja a megállapodását és a jogszerző részére a 2003. február 1-jétől 2004. július 31-ig terjedő időre szóló szolgálati idő elismeréséről megküldi az igazolást. Ha a megszabott határnapig nem teljesíti a 88.135 Ft megfizetését, úgy megállapodását 2003. október 31-jével megszüntetik és a kedvezményezett részére a befizetés arányában 2003. február 1-jétől 2003. október 31-ig terjedő időre ismerik el a szolgálati időt.
Az 1997. évi LXXX. törvény 34. § (1) bekezdésének végrehajtására kiadott, több ízben módosított 195/1997. (XI. 5.) Korm. rendelet 8. §-ának rendelkezése értelmében - nyugdíjra jogosító szolgálati idő és nyugdíjalapot képező jövedelem szerzésére irányuló - megállapodást a kedvezményezett (jogszerző) a lakóhelye szerint illetékes Megyei Nyugdíjbiztosítási Igazgatósággal köthet.
A hivatkozott jogszabályi rendelkezés értelmében - megállapodás alapján - további járulékfizetésre akkor lesz lehetőség, ha a vonatkozó megállapodást a Baranya Megyei Nyugdíjbiztosítási Igazgatósággal megkötik.
Az Igazgatóság a fenti tájékoztatás mellett elnézést kért a panaszostól az ügyintézés miatti kellemetlenségeiért.
A panaszos 2004. augusztus 9-én és augusztus 25-én az Igazgatóságnak küldött újabb levelében jelezte, hogy nem kíván újabb megállapodást kötni, és kéri a befizetett összeget kamattal és a felmerült költségei megtérítését.
Az Igazgatóság a kedvezményezett javára a 2003. február 1-jétől 2003. október 31-ig kötött és járulék befizetésére fedezett megállapodást nyugdíjra jogosító szolgálati időként és nyugdíjalapot képező jövedelemként nyilvántartásba vette. A megállapodást 2003. október 31-i dátummal lezárta.
A hasonló esetek elkerülése érdekében az illetékes osztály vezetője az ügyet osztályértekezlet keretében ismertette. Nyomatékosan felhívta az ügyintézők figyelmét a határidők pontos betartására, az ügyintézés menetének folyamatosságára, s a dokumentáció csatolásával egyidejűleg, rendszerben történő adatrögzítésre.

A vizsgálat megállapításai
A vizsgálat megállapította, hogy az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált jogállamiságból fakadó tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggésben visszásságot okozott, hogy a Fővárosi és Pest Megyei Nyugdíjbiztosítási Igazgatóság a megállapodás megkötésekor nem biztosította a járulék befizetéséhez szükséges csekkeket a 2003. évre. Továbbá, hogy nem regisztrálta a panaszos által bejelentett lakcímváltozást, ennek következményeként átélt hátrányok miatt (megkereséseire nem vagy késve kapott választ, rossz címre postázott egyenlegközlés és adóigazolás) a panaszos elvesztette a nyugdíjbiztosító iránti bizalmát és a továbbiakban nem köt új megállapodást.
A 2003. február 1-jétől 2003. október 31-ig befizetett járulék visszafizetésére azonban csak akkor volna lehetőség, ha a megállapodás jogalapot nélkülözne. Ez a panaszolt ügyben nem állt fenn, a kedvezményezett a befizetett járulék alapján annak arányában 2003. február 1-jétől 2003. október 31-ig nyugdíjra jogosító szolgálati időt és nyugdíjalapot képező jövedelmet szerzett.
A fentiekre, valamint arra is tekintettel, hogy az Igazgatóság a mulasztása (mely elsősorban az objektív körülményekkel magyarázható) következményének elhárítása érdekében élt a jogszabályban biztosított lehetőségével, felajánlotta az elmaradt járulék befizetésének lehetőségét, ezzel a jogviszony megszakítás nélküli folytatását, bár ezt a panaszos visszautasította, ajánlást nem teszek.
Mivel a mulasztásra okot adó objektív körülmények megszűntek, a hasonló alkotmányos visszásság jövőbeni elkerülése érdekében tett vezetői intézkedést elegendőnek tartom, a vizsgálatot lezártnak tekintem.

Budapest, 2004. október 11.

Lenkovics Barnabás sk.