Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 2888/2004. számú ügyben

Ügyintéző: dr. Izafé Éva
Az eljárás megindulása 
A panaszos beadvánnyal fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, melyben sérelmezte, hogy többszöri segítségkérés ellenére az önkormányzat nem hozott döntést a szomszédjával határos gazos terület rendbetétele érdekében. Azt is panaszolta, hogy egy gázbevezetéssel kapcsolatos ügyből kifolyólag arról értesült, hogy a jegyző, a felkért szakértőnek róla kedvezőtlen hangnemben nyilatkozott. Megemlítette, hogy a telekalakítással kapcsolatos kérelme ügyében is vitája volt az önkormányzattal.
A vizsgálat az Alkotmányban deklarált egészséges környezethez, a jogorvoslathoz, valamint a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelménye és tisztességes eljáráshoz való jog megsértésének gyanúja miatt indult. 

A megállapított tényállás
A megkereséssel a Polgármesterhez, és azért nem a Jegyzőhöz fordultam, mert a panaszos által megküldött jegyzőkönyv tanúsága szerint a jegyző és a panaszos között hosszan elhúzódó vita, nézeteltérés van, illetve a jegyző kérte a kizárását és más „megfelelő végzettségű dolgozó kijelölését.” Ezzel kapcsolatban már a megkeresésemben rámutattam, hogy eljárásjogilag ez nem kivitelezhető, mivel az egységes hivatal vezetője a jegyző, ezért helyben az általa felvetett kijelölés nem realizálható. A Polgármester segítségét a telekalakítással, a növényvédelmi közérdekű védekezéssel kapcsolatos ügyben keletkezett iratok, legfőképpen az e tárgyakban született határozatok megküldésében kértem, illetve jeleztem, hogy az ügyben minden információt szívesen fogadok, amely a panasz eredményes vizsgálatát elősegíti. 
A Polgármester válaszában arról tájékoztatott, hogy a panaszos számtalan kéréssel, kérdéssel, panasszal kereste meg már a hivatalukat, melyeket lehetőségeikhez képest mindig próbáltak megoldani. Az iratok megküldésén kívül a Polgármester további információval nem szolgált.
A megküldött iratok között – kérésem ellenére – egyáltalán nem szerepelt a telekalakítással és a növényvédelmi panasszal kapcsolatos önkormányzati határozat. Az iratanyagban szerepeltek a különböző panaszbeadványok, továbbá a panaszos részéről igényelt gázbevezetéssel kapcsolatos támogatási kérelem elutasítására vonatkozó iratok, az ÁNTSZ önkormányzathoz intézett felhívása mely szerint a növényvédelemmel kapcsolatos panaszt jogosnak találja stb.
A panaszos alapvető problémája a telekalakítással kapcsolatos megoldásból adódik, mert feltehetően ennek kapcsán állt elő az a helyzet, hogy a kerítésvonal nem a szokásos telekhatár-vonalat követi, melynek következtében a mintegy 7,6 m-es sávú földterület gyomtalanítása, karbantartása miatt állandó vita van. Ezért lett volna fontos megvizsgálni az ezzel kapcsolatos korábbi eljárást is. Az iratok tanúsága szerint a kérdéses földterületre vonatkozóan a panaszos, és a szomszédos ingatlan tulajdonosa egy 1995. májusában készült megállapodás értelmében leszögezték, hogy az épületek és az épületeket összekötő téglakerítés nem követi a kitűzött telekhatárt, ezért a telekhatáron kerítés építése vált esedékessé.
A kerítés megépítésétől a panaszos és neje eltekintenek, a kitűzött telekhatár és az épületek, valamint az azokat összekötő téglakerítés közötti földterületet a panaszosok saját igényük szerint használják, így a szomszédos házaspár mentesül a kérdéses földterület rendben tartásának kötelezettsége alól.
Egy évvel később, 1996. áprilisában a panaszos és a szomszéd között egy 20 évre szóló bérleti szerződés készült, az ingatlanuk hátsó, a folyamatban lévő adásvétel kapcsán újonnan kialakított telekhatártól számított 7,6 méteres szakaszára az ingatlan teljes szélességében a helyszínrajzon jelölt bérelt határ vonalára vonatkozóan. A bérlők (szomszédok) a bérleti díjat 20 évre szólóan előre megfizették.
A telekalakítást érintő ügyön túl a növényvédelmi eljárással kapcsolatban sem kaptam határozatot, mert az önkormányzat azzal zárta le az ügyet – és ezt küldte meg az ügyben eljáró országgyűlési képviselőnek is –, hogy a jelenlegi „kerítés” megfelel a vonatkozó építési szabályoknak.
A panaszos azonban csatolt egy, a szomszédnak (bérlő) szóló felszólítást, melyben a jegyző a növényvédelmi szabályok betartására hívta fel a figyelmet és kilátásba helyezte, hogy a „kerítés” ügyben nem áll módjában eljárni

Az ügy jogszabályi háttere
1988. évi 2. tvr. a növényvédelemről

5/1988. (IV. 26.) MÉM rendelet a növényvédelemről szóló 1988. évi 2. tvr. végrehajtásáról
1-7. számú melléklet az 5/1988. (IV. 26.) MÉM rendelethez
Hatályon kívül helyezte: 7/2001. (I.17.) FVM rendelet 70. § (2) bekezdése. Hatálytalan: 2002. II.1-től.

17/1968. (IV. 14.) Kormányrendelet az egyes szabálysértésekről
Hatályon kívül helyezte: 218/1999. (XII. 28.) Korm.r. 153 § (3) bekezdése. Hatálytalan: 2000.III.1-től.

2000. évi XXXV. Törvény a növényvédelemről

5/2001. (I. 16.) FVM rendelet a növényvédelmi tevékenységről
2. § (1) A földhasználó és a termelő köteles védekezni, különösen a) csávázással, illetve talajfertőtlenítéssel azon károsítók ellen, amelyektől a növény a vegetációs időben más módon kielégítően nem védhető meg, vagy amelyek a kelő növényben különösen nagy kárt képesek okozni, b) mezei rágcsálók (mezei pocok, hörcsög, kószapocok) és egyéb nagy kártételi veszélyt jelentő károsítók ellen, c) kukoricamoly ellen legkésőbb minden év április 15-éig a kukorica-, cirok- és kenderszár-maradványok talajba forgatásával vagy más módon történő megsemmisítésével, d) az aranka fajok, a parlagfű és a selyemkóró ellen, e) a raktári kártevők ellen. (2) Az (1) bekezdés d) pontjába tartozó növények irtását virágzásuk előtt végre kell hajtani. (3) Az (1) bekezdés b)-e) pontjában meghatározott károsítók elleni védekezés elmulasztása esetén a földhasználót, illetve a termelőt külterületen az illetékes megyei (fővárosi) növény- és talajvédelmi szolgálat (a továbbiakban: Szolgálat), belterületen - a Tv. 57. §-ának a) pontja alapján - a települési önkormányzat jegyzője határozattal kötelezheti a védekezésre.
132/2003. (XII. 11.) OGY határozat a 2003-2008. közötti időszakra szóló Nemzeti Környezetvédelmi Programról
A 90-es évek gazdasági szerkezetváltása számos település levegőszennyezettségének csökkenését eredményezte, amelynek pozitív egészségügyi hozadéka a statisztikai elemzésekből világosan látható. Emellett sajnos - a világtendenciához hasonlóan - hazánkban is folyamatosan nő az allergiás, asztmás betegek száma. A nyilvántartott szénanáthás betegek száma az elmúlt tíz évben megtízszereződött, míg az asztmásoké háromszorosra nőtt. Magyarországon különösen nagy környezet-egészségügyi kihívás a rendkívül erősen allergizáló pollent termelő parlagfű (Ambrosia elatior) által borított területek aggasztó nagysága (2001. évi gyomfelvételezés alapján az összesen 4 millió ha szántóföldi területből 700 ezer hektár nagyon erősen fertőzött). A legmagasabb napi parlagfűpollen-koncentrációt Debrecenben mérték (1419 pollenszem/m3). Növekvő parlagfűpollen-koncentrációt észleltek Miskolc térségében is, amely eddig parlagfűmentes északi országrésznek számított.
Az egészségre káros anyagok 20%-a levegővel, 10%-a vízzel, 70%-a élelmiszerrel jut a szervezetünkbe. Az elmúlt években az ipari termelés visszaszorulása, a háztartások fűtéskorszerűsítése eredményeként a fűtési eredetű ipari és lakossági kibocsátások jelentősen csökkentek, a közlekedési eredetű szennyezés mértékében viszont növekedés tapasztalható. A légzőszervi megbetegedések kialakulásában fontos szerepet játszanak a biológiai allergének is. Az allergiás megbetegedések gyakorisága évről évre emelkedik, a legsúlyosabb problémát a parlagfű pollenje okozza. A zajterhelés azon túl, hogy negatívan befolyásolja az emberek közérzetét, életminőségét, az egészséget is károsítja. A zajterhelés elsősorban közlekedési eredetű (közúti, vasúti, légi), de jelentős az ipari és kereskedelmi létesítmények által keltett zaj is.

126/2003. (XI. 21.) OGY határozat a "Parlagfűmentes Magyarországért" eseti bizottság jelentésének elfogadásáról és a szükséges kormányzati intézkedésekről

Az érintett alkotmányos jog
1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
18. § A Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez.
57. § (5) A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot - a jogviták ésszerű időn belüli elbírálásának érdekében, azzal arányosan - a jelenlévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja.

A vizsgálat megállapításai
A vizsgálat megállapította, hogy a panaszos ingatlana és a szomszédos ingatlan között, a telekhatáron elhelyezkedő, és az iratok szerint a szomszéd részére bérbadott gazos területre vonatkozóan a védekezés elrendelése érdekében az önkormányzat határozatot nem hozott. Az e tárgyban készült egyetlen, 2000. 08. 25-én kiadott felszólítás többek között olyan kormányrendeletre hivatkozik (az egyes szabálysértésekről), amely a felszólítás kiadásakor már nem volt hatályban. A vizsgálati jelentés jogszabályi háttér részében erre rámutattam.
Az iratok hiányában a telekalakításra vonatkozó hatósági döntést nem tudtam megvizsgálni, ezért erre a megyei közigazgatási hivatalt kérem fel, különös figyelemmel arra, hogy a telekalakítással összefüggésben alakult ki az a 7,6 méteres, gazzal borított sáv, melyet a fotók is tanúsítanak, és melynek állapotát a panaszos folyamatosan kifogásolja az önkormányzatnál.
A növényvédelmi tevékenységről szóló 5/2001. (I. 16.) FVM rendelet szerint a földhasználó és a termelő köteles védekezni, különösen az aranka fajok, a parlagfű és a selyemkóró ellen. A károsítók elleni védekezés elmulasztása esetén a földhasználót, illetve a termelőt külterületen az illetékes megyei (fővárosi) növény- és talajvédelmi szolgálat, belterületen a települési önkormányzat jegyzője határozattal kötelezheti a védekezésre.
Az Országgyűlés a parlagfű terjedésének megállítása, illetve termőterületének csökkentése, a pollenszennyezettség jelentős mérséklése, és a lakosság egészségi állapotának javítása érdekében a "Parlagfűmentes Magyarországért" eseti bizottság felállításáról határozott. A bizottság célja, hogy Magyarországon rövid időn belül jelentősen csökkenjen a parlagfű termőterülete, és ezzel az általa okozott allergiás megbetegedések, tünetek száma. A bizottság feladata elvégzése érdekében áttekinti a már megkezdett programokat, a rendelkezésre álló költségvetési forrásokat, a feladathoz rendelkezésre álló jogi felhatalmazásokat. Megvizsgálja a kormányzati és az önkormányzati szervek, a civil szervezetek eddigi tevékenységét annak érdekében, hogy eredményes együttműködéssel valósulhasson meg a cél elérése. Javaslatot nyújt be az Országgyűlésnek a szükséges intézkedésekről.
Az Egészség Évtizedének Johan Béla Nemzeti Programja leszögezi, hogy a magyar lakosság körében az allergiás megbetegedések gyakorisága évről-évre emelkedik, a legsúlyosabb problémát a parlagfű pollenje okozza. A Nemzeti Környezet-egészségügyi Akcióprogram 2003-2004-ben megvalósítandó akciói között szerepel a parlagfű-mentesítésre irányuló felhívás, a parlagfűmentesítő hét (június utolsó hete) évenkénti megszervezése, a földtulajdonosok, bérlők buzdítása felhívások, szóróanyagok, ismeretterjesztő előadások keretében a folyamatos gyommentesítésre az ÁNTSZ megyei parlagfű koordinátorok közreműködésével.
Az önkormányzati jogalkotásban egyre gyakoribb, hogy a képviselő-testületek a parlagfű visszaszorítása – és ezzel a parlagfű okozta allergiás megbetegedések csökkentése – érdekében hoznak helyi rendeletet.
Megállapítottam, hogy Adony Város Önkormányzatának Jegyzője a növényvédelmi kötelezettséget elrendelő határozat meghozatalának elmulasztásával, és a növényvédelemmel kapcsolatos felszólításban helytelenül alkalmazott jogszabályi hivatkozással az Alkotmányban deklarált egészséges környezethez, a jogorvoslathoz való joggal, valamint a jogállamiság elvéből fakadó tisztességes eljárással és jogbiztonság követelményével összefüggésben visszásságot okozott.
A Polgármester azzal, hogy kérés ellenére a telekalakítással kapcsolatos iratanyagot nem küldte meg, korlátozta az országgyűlési biztosnak az Obtv. 18. §-ában meghatározott vizsgálati jogosultságát és alkotmányos feladatának ellátását, ezáltal a jogállamiság elvéből fakadó tisztességes eljárással és a jogbiztonság követelményével összefüggésben visszásságot okozott.
Megtekintettem a panaszos által a gázbevezetéssel kapcsolatos vhs. felvételt, valamint a megküldött szakértői véleményt és egyéb iratanyagot áttekintettem. A gázszerelő ellen indult rendőrségi eljárásban kirendelt szakértő különböző megállapításokat tett. A gázbevezetéssel kapcsolatos vállalkozási szerződés tárgyában vizsgálati jogosultsággal nem rendelkezem, tekintettel arra, hogy a szerelési munkálatok kapcsán hatóság, illetve közszolgáltató sérelmes döntése, mulasztása nem merült fel. Amennyiben a panaszos álláspontja szerint a jegyző a gázbevezetéssel összefüggésben a felkért szakértőnek róla bántóan, a személyiségi jogokat sértő módon nyilatkozott, úgy ennek orvoslására a panaszos jogosult bírósági eljárást kezdeményezni, és ott feltárni a rendelkezésére álló bizonyítékokat. Az országgyűlési biztos e körben vizsgálat lefolytatására nem jogosult, mert az nem hatósági ügyben hozott döntéssel, mulasztással összefüggő panasz.

Kezdeményezés
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló törvény 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) 21. § (1) bekezdése alapján felkérem Adony Város Önkormányzatának Jegyzőjét, hogy a panaszos növényvédelemmel kapcsolatos kérelme ügyében hozzon érdemi határozatot, és annak megfelelő kézbesítéséről gondoskodjon.
Ugyancsak az Obtv. 21. § (1) bekezdése alapján felhívom a Jegyzőt, hogy a hatáskörébe utalt ügyben mindenkor érdemben döntsön.

Ajánlás
Az Obtv. 20. § (1) bekezdése alapján felkérem a Fejér Megyei Közigazgatási Hivatal Vezetőjét, hogy tekintse át a panaszos ingatlanát és a szomszédos ingatlant érintő telekalakításra vonatkozó hatósági eljárást, és állapítsa meg, hogy a döntés mindenben megfelelt-e a vonatkozó előírásoknak, illetve milyen lehetőséget lát (hatósági, bírósági) annak érdekében, hogy a telekalakítás során kialakult kérdéses sáv ne legyen állandó vita tárgya a növényvédelmi kötelezettség teljesítését illetően.
Kérem Adony Város Önkormányzatnak Jegyzőjét és a Fejér Megyei Közigazgatási Hivatal Vezetőjét, hogy a kezdeményezéseimmel, és az ajánlással kapcsolatos álláspontjukról és a megtett intézkedésről 30 napon belül értesíteni szíveskedjenek.

Budapest, 2004. október 7.
Lenkovics Barnabás sk.