Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének
Jelentése
az OBH 2597/2004. sz. ügyben

Előadó: dr. dr. Fogarassy Edit

Az eljárás megindítása
A Fővárosi Bv. Intézetben fogva tartott panaszos beadványában sérelmezte, hogy miután visszautasította a nem kóser élelem elfogyasztását, 2004. március 18-án elkülönítették és étkezés megtagadása miatt fegyelmi eljárást indítottak ellene. A fegyelmi elkülönítés során olyan zárkában helyezték el, melyben mindössze egy ülőke, egy rögzített, lehajtható ágy és egy WC volt, mosdó nem. Az engedélyezett csomagjában levő, megmaradt élelmet elvették tőle. Elkülönítését követően másnap reggelig nem kapott ivóvizet; a zárkáját nem szellőztették. A panaszos menyasszonya - hasonló tartalmú beadvánnyal - szintén a Hivatalhoz fordult.
Az ügyben alkotmányos jogokat érintő visszásság gyanújára tekintettel vizsgálatot rendeltem el, melynek keretében a büntetés-végrehajtás országos parancsnokát a panaszban foglaltak kivizsgálására és a vonatkozó iratok megküldésére kértem.

Érintett alkotmányos jogok:
2. § (1) Jogállamiság, jogbiztonság elve, tisztességes eljáráshoz való jog.
54. § (2) Kegyetlen, embertelen megalázó elbánás vagy büntetés tilalma.

Alkalmazott jogszabályok:
1979. évi 11. tvr. a büntetések és az intézkedések végrehajtásáról (Bv. tvr.):
2. § (1) Az elítélttel szemben csak az ítéletben és a törvényben meghatározott joghátrányok alkalmazhatók.
21. § (1) Az elítélt emberi méltóságát tiszteletben kell tartani, nem lehet őt kínzásnak alávetni, kegyetlen, embertelen, megalázó bánásmódban részesíteni, rajta orvosi kísérletet vagy a beleegyezése nélkül tudományos vizsgálatot vagy kísérletet végezni.
36. § (1) a./ Az elítélt jogosult (…) a higiéniai feltételeknek megfelelő egészséges elhelyezésre, az egészségi állapotának és a szabadságvesztés végrehajtása alatti tevékenységének megfelelő élelmezésre, egészségügyi ellátásra;

6/1996. (VII. 12.) IM rendelet a szabadságvesztés és az előzetes letartóztatás végrehajtásának szabályairól: 
135. § (2) Zárka az elítéltek elhelyezésére szolgáló olyan helyiség, amelynek ajtaja, ablaka (a továbbiakban: nyílászárók) a külön rendelkezésekben meghatározott biztonsági követelményeknek megfelel. A zárkában folyó vízzel ellátott mosdót, illetve - az ön- vagy közveszélyes magatartást tanúsító elítéltek elhelyezésére kialakított zárka kivételével - elkülönített, lehetőség szerint önálló szellőzésű WC-t kell létesíteni.
143. § (1) A magánelzárás végrehajtására fegyelmi zárkát kell kialakítani, melynek berendezését és felszerelését, valamint az elítéltnél tartható tárgyakat az 5. számú melléklet tartalmazza. (2) Ha az elítélt elkülönítése biztonsági okból, vagy a fegyelmi eljárással összefüggésben szükséges, az elkülönítésre a fegyelmi zárka is igénybe vehető. Ebben az esetben a fegyelmi zárkát el kell látni a zárka általános felszerelési tárgyaival.
3. számú melléklet a 6/1996. (VII. 12.) IM rendelethez
A zárka és a lakóhelyiség berendezései, felszerelési tárgyai:
1. Személyenként:
- fekhely;
- ülőke;
- szekrény;
- lavór.
2. Közös használatra:
- asztal;
- hulladéktároló edény;
- hamutartó;
- lehetőség szerint rádió és televízió;
- tükör;
- söprű, szemetes lapát, felmosóruha.

5. számú melléklet a 6/1996. (VII. 12.) IM rendelethez
A fegyelmi zárka berendezése, felszerelése és az elítéltnél tartható tárgyak
1. Állandó berendezési és felszerelési tárgyak:
- rögzített kemény fekhely;
- rögzített ülőke;
- folyóvizes mosdó vagy mosdótál;
- megfelelően védett világítótest;
- WC.
2. A takarodótól az ébresztőig:
- takaró és takaróhuzat;
- párna és párnahuzat;
- matrac és matrachuzat;
- lepedő.
3. Az elítélt tisztálkodási kellékei:
- törülköző;
- fogmosó pohár, fogkefe, fogkrém;
- szappan;
- fésű;
- borotválkozási felszerelés;
- WC-papír, nőknek egészségügyi vatta, tampon, egészségügyi betét.
4. Az elítélt étkezéséhez a parancsnok által meghatározott evőeszközöket kell biztosítani.
5. Az elítélt könyvet, valamint leveleit, családi fényképeit, vallási kegytárgyait magánál tarthatja, sajtóterméket nem olvashat.

11/1996. (X. 15.) IM rendelet a bv. intézetekben fogvatartottak fegyelmi felelősségéről
11. § (1) Fegyelmi ügyben a fogvatartott elkülönítése akkor rendelhető el, ha elhelyezésének megváltoztatása a fegyelmi felelősség tisztázása érdekében indokolt. A fegyelmi elkülönítés az elsőfokú eljárás tartamáig, legfeljebb azonban tizenöt napig tarthat, ezalatt a fogvatartott nem érintkezhet a fegyelmi vétség többi elkövetőjével, a tanúkkal és a sértettekkel, a Bv. tvr.-ben meghatározott jogai azonban nem korlátozhatók. (2) A fegyelmi elkülönítést a fegyelmi jogkör gyakorlójának a távollétében vagy halaszthatatlan esetben az őrparancsnok is elrendelheti. (3) Az elkülönítést meg kell szüntetni, ha a határideje lejárt, illetve a fegyelmi jogkör gyakorlójának a rendelkezésére a határidőn belül is, ha az elkülönítés oka már nem áll fenn.
12. § A fegyelmi eljárás elrendelését meg kell tagadni, ha a./ a cselekményt nem a fogvatartott követte el, b./ a fogvatartott cselekménye nem minősül fegyelmi vétségnek, c./ a fogvatartott cselekményét fegyelmi eljárás keretében már jogerősen elbírálták, d./ a 4. § (2) bekezdésében meghatározott esetekben.
17. § (1) c./ A fegyelmi jogkör gyakorlója a vizsgáló javaslatára, vagy az összefoglaló jelentésben foglaltak értékelése alapján (…)a fegyelmi eljárást megszünteti,
20. § A fegyelmi eljárást a 4. § (1)-(2) bekezdésében, a 12. §-ban, továbbá a 19. § (3) bekezdésében meghatározott esetekben meg kell szüntetni.

Megállapított tényállás:
A fogvatartott az ügyben panaszt tett a Büntetés-Végrehajtás Országos Parancsnokságánál (BVOP) is. Az országos parancsnok 2004. március 30-án bizottságot hozott létre a panaszban foglaltak kivizsgálására. A bizottság vezetője az országos parancsnok általános helyettese, egyik tagja pedig a bv. alkalmazásában álló főrabbi volt.
A megállapított tényállás szerint a panaszos 2004. február 16-án a Fővárosi Bv. Intézet III. számú objektumában írásban kérte, hogy vallási okok miatt kóser élelmezést biztosítsanak a számára. A kérelmet az intézet szervezeti egységének vezetője elutasította. A fogvatartott panaszát az objektum vezetője - a lehetőségek hiányában - február 20-án szintén elutasította. A panaszos részére sertéshús-mentes élelmezést biztosítottak.  
2004. március 15-én a panaszos visszautasította a vacsorára adott, sonkát is tartalmazó sajtot. Március 17-én a fogvatartottat a nyomozó hatóság megkeresésére a II. számú objektumba szállították, ahol ismételten előterjesztette a kóser élelmezésre vonatkozó kérelmét.  Tájékoztatták, hogy az intézetben a feltételek hiánya miatt nem tudják a kért élelmezést biztosítani; a panaszos a sertéshús-mentes és a vegetáriánus étrend között választhatott. Március 18-án a fogvatartott a reggelit nem vette át, majd kijelentette, hogy csak olyan ebédet vesz át, ami a vallása előírásai szerint fogyasztható. Az intézet biztonsági tisztje figyelmeztette, hogy a cselekménye fegyelemsértésnek minősül, és intézkedni fog az elkülönítésére. A panaszos ezt követően az ebéd átvételét megtagadta.
Az elkülönítés előtt a fogvatartottat orvoshoz vitték, majd az elkülönítés végrehajtására kijelölt fegyelmi zárkába kísérték. Biztosították részére az ágyfelszerelési tárgyakat, ill. a személyes használati tárgyait is magánál tarthatta. A saját élelmiszereit a zárkán belül egy biztonsági ráccsal leválasztott szekrénybe helyezték el, így a fogvatartott az élelemhez valóban nem férhetett hozzá. Ezt azzal indokolták, hogy másképp nem tudják ellenőrizni, hogy a fogvatartott fogyaszt-e élelmet vagy sem. A zárkában mosdó (falikút) nem volt felszerelve, az ivóvíz tárolására műanyag kannák szolgáltak. A fogvatartott elhelyezésekor (2004. március 18-án, 12.45-kor) a felügyelet észlelte, hogy a kanna törött, de nem cserélték ki. A körletfelügyelő a szolgálata átadásakor értesítette a kanna hiányáról a szolgálatot átvevő felügyelőt, aki a körletrészen nem talált a víz tárolására alkalmas edényt. A szolgálati helyét nem hagyhatta el, ugyanakkor a problémáról nem értesítette a szolgálati elöljáróját.
A fogvatartott az elkülönítése alatt több alkalommal találkozott a felügyelet tagjaival, de nem tett panaszt az ivóvíz hiányára. A kijelölt bizottság által végzett vizsgálat során a fogvatartott elmondta, hogy azért nem tett panaszt, mert a felügyeletnek tudomása volt arról, hogy a kanna törött, ezért bízott benne, hogy kicserélik. A panaszos másnap, március 19-én reggel csak a teát vette át és fogyasztotta el. A biztonsági tiszt a reggeli órákban ellenőrizte a fogvatartottat, aki vizet kért tőle. A tiszt kicseréltette a kannát és rendelkezett a víz beadásáról. Ezt követően, 12.30-kor az elkülönítést megszüntették, valamint biztosították az elzárt élelemhez való hozzáférést a panaszos számára. A fogvatartott meghallgatása után a nevelő javasolta a fegyelmi eljárás megszüntetését. Az eljárást március 30-án - fegyelmi vétség hiányában - megszüntették, a fogvatartottat pedig átszállították az intézet III. számú objektumába.
Az országos parancsnok – az általa lefolytatott vizsgálat alapján – írásban utasította a Fővárosi Bv. Intézet parancsnokát a mulasztást elkövetett felügyelőkkel szembeni fegyelmi eljárás megindítására. Rendelkezett arról is, hogy a fogvatartott részére a bv. intézet biztosítsa a kóser élelmezést, és annak többletköltségét az országos parancsnokság fedezze. 

A vizsgálat megállapításai:
A 11/1996. (X. 15.) IM rendelet 11. § (1) bek. szerint fegyelmi ügyben a fogvatartott elkülönítése akkor rendelhető el, ha elhelyezésének megváltoztatása a fegyelmi felelősség tisztázása érdekében indokolt. A fegyelmi elkülönítés alatt a fogvatartott nem érintkezhet a fegyelmi vétség többi elkövetőjével, a tanúkkal és a sértettekkel, a Bv. tvr.-ben meghatározott jogai azonban nem korlátozhatók. A 6/1996. (VII. 12.) IM rendelet 143. § (2) bek. értelmében ha az elítélt elkülönítése a fegyelmi eljárással összefüggésben szükséges, az elkülönítésre a fegyelmi zárkát is igénybe lehet venni, de ilyenkor a fegyelmi zárkát el kell látni a zárka általános felszerelési tárgyaival.
A Fővárosi Bv. Intézetben a panaszos elkülönítésére kijelölt zárka nem felelt meg a jogszabályi előírásoknak, ugyanis a fegyelmi zárkát nem látták el az általános felszerelési tárgyakkal. A fegyelmi elkülönítés nem azonos a magánelzárás büntetéssel, amit kizárólag fegyelmi zárkában lehet végrehajtani. A fegyelmi elkülönítés céljára nemcsak fegyelmi zárka vehető igénybe, a fogvatartott – a többi elkövetőtől, sértettől, tanútól való elkülönítése céljából – más zárkába is áthelyezhető.
A fogvatartott hangsúlyozta, hogy nem „éhségsztrájkot” folytat, viszont csak a vallásának megfelelő élelmet hajlandó elfogyasztani. Álláspontom szerint a fegyelmi felelősség tisztázása a konkrét esetben nem indokolta a panaszos elkülönítését. A 11/1996. (X. 15.) IM rendelet hivatkozott előírásai alapján az elkülönítés elsődleges célja a fegyelmi vétség elkövetőjének és a sértett(ek)nek, tanú(k)nak az egymástól való elválasztása, ami a vizsgált ügyben nem állt fenn. Az elkülönítés végrehajtása során – közel 20 órán át – nem biztosítottak vizet a fogvatartott számára, valamint elvették tőle a csomagban beküldött, engedélyezett élelmiszereit is. Miután a felügyelet végig tudott arról, hogy a kanna törött és a zárkában nincs folyóvíz, a fogvatartott jelzése nélkül is kötelességük lett volna a víz biztosítása.
Mindezekre tekintettel megállapítottam, hogy a bv. intézet mulasztása súlyos visszásságot okozott az embertelen bánásmód tilalmával összefüggésben. Az országos parancsnok által megtett intézkedésekre tekintettel ajánlást nem teszek, de felhívom az intézetparancsnok figyelmét a fogvatartottakkal való emberséges bánásmód követelményének maradéktalan betartására. A hasonló esetek jövőbeni elkerülése érdekében – az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) 21. § (1) bek. alapján – kezdeményezem az intézet parancsnokánál, hogy a fegyelmi elkülönítések végrehajtása a 6/1996. (VII. 12.) IM rendelet előírásának megfelelően kialakított zárkákban történjen.
Jelen vizsgálatom nem terjedt ki a kóser élelmezés biztosításának a bv. intézetekben kialakult gyakorlatára, erre vonatkozó megállapításaimat ugyanis – több panasz kapcsán – az OBH 6670/2004. számon készült jelentésemben fejtettem ki.

Budapest, 2005. április 18.

Takács Albert sk.