Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 2509/2004. számú ügyben

Előadó: dr. Somosi György
Az eljárás megindítása
A panaszos azt sérelmezte, hogy a Közép-Duna-völgyi Környezetvédelmi Felügyelőség a hulladékkezelési engedély iránti kérelmének benyújtása után csak majdnem egy évvel hozott határozatot. Sérelmezte a határozat indokolását, mert valótlannak tartja azt az állítást, hogy nem jelölte meg a telephely címét és a kezelni kívánt hulladék mennyiségét. Úgy nyilatkozott, hogy ezek az adatok a benyújtott dokumentumokban megtalálhatók, a szóbeli hiánypótlási felhívásnak eleget tett, írásbeli hiánypótlási felhívásnak viszont nincs nyoma. Kijelentette, hogy a kérelmet nem lehetett volna elutasítani arra hivatkozással, hogy hiányosan nyújtotta be, „elsődlegesen írásbeli hiánypótlási felhívásnak lett volna helye”.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) 16. § (1) bekezdése alapján a jogállamiságból levezethető tisztességes eljáráshoz való jog sérelmének gyanúja miatt vizsgálatot indítottam. Eljárásom során több, a panasszal összefüggő kérdés megválaszolására kértem a Felügyelőség igazgatóját, aki eredetiben megküldte az ügyben keletkezett valamennyi dokumentumot.

A megállapított tényállás
A rendelkezésemre bocsátott iratok alapján az alábbi tényállást állapítottam meg. A panaszos hulladékkezelési engedély iránti kérelme 2003. április 9-én érkezett a Felügyelőségre. 2003. április 23-án a panaszos a Felügyelőség hivatalos helyiségében előadta, hogy a technológia teljesen más, mint ami a benyújtott dokumentációban szerepel. A Felügyelőség köztisztviselője ennek ismeretében új eljárás megindítását javasolta.
A panaszossal történt megbeszélés szerint a kérelmező a szükséges dokumentációt benyújtja. 2003. június 13-án megérkezett a Felügyelőségre a kiegészítés, amely ezt követően a szakmai osztályokhoz került. A kérelmező a tevékenység végzésének helyszíneként a Pyrus Rt. galgamácsai telepét jelölte meg azzal a megjegyzéssel, hogy „Befogadó nyilatkozat csatolva a Mellékleteknél”. 2003. december elején a panaszos türelmi időt kért és ígéretet tett a hiányosságok pótlására.
A 2003. december 30-án kelt levelében a panaszos helyszínként a Pyrus-Rumpold Rt. Zádor utcai székhelyét, mennyiségként pedig 30 tonna=70-75 m3-t jelölt meg. 2004. február 27-én a Felügyelőség a hulladékkezelési engedély iránti kérelmet elutasította, a határozat 2004. április 7-én – fellebbezés hiányában – jogerőre emelkedett.
A Felügyelőség 2004. április 15-én kelt levelében közölte az elutasítás indokát (a panaszos a Felügyelőség hivatalos helyiségében több alkalommal történt személyes megbeszélés ellenére a kért adatokat értékelhető módon nem közölte), valamint – ahogyan a határozat indokolásában is – felhívta a panaszos figyelmét, hogy az elutasító határozat nem jelenti a kérelemben foglaltak teljes és végleges elutasítását.

Az ügy jogszabályi háttere
2000. évi XLIII. törvény a hulladékgazdálkodásról
14. § (1) Hulladékkezelési tevékenységnek minősül a hulladék gyűjtése, begyűjtése, szállítása, előkezelése, tárolása, hasznosítása, ártalmatlanítása. (2) Hulladékkezelési tevékenység – ha törvény, kormányrendelet vagy miniszteri rendelet ettől eltérően nem rendelkezik – kizárólag a környezetvédelmi hatóság engedélyével végezhető.
42. § Az e törvény szerinti hatósági eljárásokra az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény rendelkezéseit az e törvényben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
43. § (1) Az eljárási határidő a hulladékgazdálkodási hatósági engedélyezési eljárásokban – ha jogszabály másként nem rendelkezik – 90 nap. (2) A szakhatósági közreműködésre 30 nap áll rendelkezésre.

1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól (Áe.)
16. § (1) A közigazgatási szervhez államigazgatási ügyben kérelmet szóban vagy írásban lehet benyújtani. Jogszabály előírhatja, hogy az ügyfél a kérelmét az erre a célra rendszeresített nyomtatványon nyújtsa be, továbbá jogszabály lehetővé teheti a kérelem elektronikus dokumentumban történő benyújtását, erre a célra elektronikus forma rendszeresíthető. (2) A kérelemhez csatolni kell a jogszabályban előírt mellékletet. Mellékletként az ügyféltől nem lehet olyan adat igazolását kérni, amelyet a közigazgatási szerv jogszabállyal rendszeresített nyilvántartásának tartalmaznia kell.

Az érintett alkotmányos jog
A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

A vizsgálat megállapításai
1. A környezetvédelmi hatóság a panaszos 2003. április 9-én érkezett hulladékkezelési engedély iránti kérelmére 2004. február 27-én hozott elutasító határozatot.
A határozat indokolása szerint az eredeti kérelemben nem szerepelt a kezelni kívánt hulladékok tervezett mennyisége, a kezelés telephelye és az arra vonatkozó műszaki jellegű információk, a környezetbiztonságra illetve az esetlegesen bekövetkező havária elhárítására vonatkozó tervek és a hulladékkezelést szolgáló műszaki eszközök, személyi feltételek.
A később megküldött kiegészítés ismételten nem tartalmazta a környezetbiztonságra, az esetleges havária elhárítására vonatkozó terveket, a műszaki eszközöket, személyi feltételeket. A kezelés telephelye a Pyrus-Rumpold Rt. galgamácsai veszélyes hulladék lerakó telepe lett volna, a kérelem melléklete azonban nem tartalmazta az erre vonatkozó, az Rt-vel kötött bérleti szerződést. Az újabb, a hatósághoz 2004. január 5-én érkezett beadványban a kérelmező a tevékenység végzésének helyszíneként már egy budapesti címet (az Rt. székhelyét) nevezett meg, melyhez ismételten nem mellékelte az Rt-vel kötött megállapodást.
2. „Ha az ügyfél a jogszabályban előírt mellékleteket nem csatolja, fel kell hívni arra, hogy azokat pótolja. Ezt a felhívást hiánypótlási felhívásnak nevezik. A mellékletek csatolását kérő levélben a közigazgatási szerv határidőt állapít meg a pótlásra, és figyelmezteti az ügyfelet arra, hogy milyen következményei lesznek annak, ha a felhívásnak határidőre nem tesz eleget. Ilyenkor az ügyintézési határidő a mellékletek becsatolásáig, illetőleg a határidő végéig szünetel. Ha az ügyfél a hiánypótlási felhívásra sem csatolja a szükséges mellékleteket, akkor a közigazgatási szerv a rendelkezésre álló adatok alapján dönt, vagy az eljárást megszünteti. A hiánypótlásra történő visszaadás elmulasztása miatt eljárást megszüntető közigazgatási határozat bíróság előtt nem támadható meg.” „(…) a kérelem elintézése az ügyfél érdeke, ennélfogva az ügyfél hibája, mulasztása nem sújthatja az eljáró szervet. Ezért ilyen esetekben az elintézési határidő csak a hiánypótlás megtörténte utáni első napon kezdődik, tehát akkor, amikor a kérelem már érdemben intézhetővé vált. A hivatalos ügyek intézésében többnyire járatlan ügyfelek érdekeinek védelme ugyanakkor megköveteli, hogy az eljáró szerv ne késlekedjék a hiánypótlási felhívással, hanem azt nyomban a hiány felfedezésekor adja ki. Ezt a kérdést egyébként az Áe. nem szabályozza.”
3. Az elutasítás indoka a hiányos kérelem volt. A benyújtott dokumentáció szakmai értékelésére a környezetvédelmi hatóság rendelkezik a szükséges ismeretekkel. Azt a megállapítást, hogy a kérelem szakmailag hiányos, legfeljebb egy ellenkező tartalmú szakvélemény cáfolhatná, az országgyűlési biztos nem.
A határozat hivatkozik arra is, hogy a kérelmező nem mellékelte a Pyrus-Rumpold Rt-vel kötött, a telephelyre vonatkozó megállapodást (bérleti szerződést). A rendelkezésemre bocsátott dokumentációban valóban nem lelhető fel ilyen megállapodás, csak az Rt. galgamácsai, majd budapesti telepének megnevezése és az utóbbi címe, a cégnek a Graffiner Bt. próbaégetési kísérletén való részvételi nyilatkozata, illetve az Rt. és a Bt. közötti titoktartási megállapodás.
Kétségtelen, hogy a környezetvédelmi hatóság – bár a kérelmet több szempontból is hiányosnak találta – írásban nem hívta fel a panaszost hiánypótlásra. A Felügyelőség „várta” a hiányosságok pótlását, amit a panaszos egyébként vállalt is. A benyújtott, majd kiegészített kérelem ismeretében hiánypótlási felhívást kellett volna kiadni, ha pedig a hatóság megítélése szerint a kérelem ezt követően is hiányos, a rendelkezésre álló adatok alapján kellett volna dönteni vagy az eljárást megszüntetni.
Az Alkotmány 2. § (1) bekezdése deklarálja, hogy a Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam. Az országgyűlési biztosok töretlen gyakorlata, hogy a jogállam követelményei között kérik számon a tisztességes eljárást. A konkrét esetben az eljárás elhúzódása és az írásbeli hiánypótlás elmaradása okozza a vizsgált alkotmányos joggal összefüggő visszásságot.
A panaszos a kérelmét elutasító határozatból tudomást szerezhetett a becsatolandó (hiányzó) dokumentumokról, amelyek elengedhetetlenül szükségesek a kérelem későbbi teljesítéséhez. Ismételten és nyomatékosan kívánom hangsúlyozni, hogy a kérelem szakmai szempontok szerinti értékelését nem végezhetem el. Azzal kapcsolatban mindössze azt a speciális szakismeretet nem igénylő megállapítást tehettem, hogy a rendelkezésemre bocsátott dokumentáció nem tartalmazza a Pyrus-Rumpold Rt-vel kötött, a telephelyre vonatkozó megállapodást (bérleti szerződést).
A határozat ismeretében a panaszos újabb kérelmet nyújthat be.

Kezdeményezés
Az Obtv. 21. § (1) bekezdése alapján kezdeményezem, hogy a jövőben amennyiben a hozzá benyújtott kérelem hiányos, a Felügyelőség megfelelő határidő kitűzésével adjon ki hiánypótlási felhívást, majd azt követően – annak eredményétől függően – gondoskodjon az eljárás befejezéséről.

Budapest, 2005. január 

Lenkovics Barnabás sk.