Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének
Jelentése
az OBH 2390/2004. számú ügyben

Előadó: dr. Budai Andrea
Az eljárás megindulása
A panaszos beadványában sérelmezte, hogy az Adó és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal Pest Megyei Igazgatósága (a továbbiakban: Igazgatóság) kérése ellenére nem végzi el az ÁFA számla ellenőrzést. Állítása szerint az adóhatóság 2003. június 6-án a bankszámlájáról leemelt 428.228 forintot, de nem adtak tájékoztatást ezen összeg jóváírásáról.
A panasszal kapcsolatban felmerült az Alkotmány 2. § (1) bekezdésben deklarált jogállamiságból eredő jogbiztonsághoz, ezen belül a tisztességes eljáráshoz fűződő jog sérelmének gyanúja, ezért az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban Obtv.) 16. § (1) bekezdése alapján vizsgálatot indítottam és az APEH elnökét felkértem a beadványban foglaltak vizsgálatára.

Érintett alkotmányos jogok:
1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) Magyar Köztársaság független demokratikus jogállam.

Alkalmazott jogszabályok:
1957. évi IV. törvény, az államigazgatási eljárás általános szabályairól
1990. évi XCI. törvény, az adózás rendjéről
24. § (1) Az adóbevallás helyességét a 18. §-ban foglalt esetben az adóhatóság megvizsgálja a számítási hibát és más hasonló elírást kijavítja, és ha a kijavítás az adófizetési kötelezettség vagy az adóvisszatérítés összegét érinti, az adózót a kijavítástól számított 30 napon belül értesíti. (2) Ha az adózó a kijavítással nem ért egyet, az értesítés kézhezvételét követő 15 napon belül egyeztetés végett az adóhatósághoz fordulhat. Eredménytelen egyeztetés esetén az adóhatóság az eljárást megindítja, és az adót határozattal állapítja meg. A bevallás kijavítása nem minősül ellenőrzésnek, az ennek során hozott határozat nem minősül utólagos adómegállapításnak.

A tényállás és a vizsgálat megállapításai
A panaszos által kifogásolt könyvelési tételek az 1997. valamint az 1998. évi általános forgalmi adó kötelezettségéhez kapcsolódnak. A hivatkozott időszakban a panaszos, mint negyedéves bevallás benyújtására kötelezett egyéni vállalkozó hibásan adta be az 1997. II-III.-IV. negyedévi, továbbá az 1998. I-II-III. negyedévi ÁFA bevallásait, ezért a bevallásokban foglalt kötelezettségek nem kerülhettek könyvelésre. Az Igazgatóság ezekről a panaszost tíz esetben, írásban értesítette. Tekintettel azonban arra, hogy a panaszos ezekre nem reagált, 2002. évben a bevallásait - az elévülési idő előtt - hivatalból javították és 2002. szeptember 17-én, 370.000,-forint összegben „N. éves bevallás rendezése” megnevezéssel könyvelték. Az adóhatóság azonban a bevallások hivatalból történő kijavításáról a panaszost elmulasztotta értesíteni. 
Megállapítottam azt is, hogy 2003. június 25-én lefolytatott belső folyószámla ellenőrzés során kiderült, hogy a panaszos 532.498,-forint adóhátralékkal rendelkezik. Ennek behajtása érdekében végrehajtási eljárást indítottak ellene. Ennek keretében 2003. június 26-án azonnali beszedési megbízást bocsátottak ki a panaszos OTP-nél, illetve a Kereskedelmi és Hitelbank Rt-nél vezetett bankszámlája terhére. A benyújtott inkasszó eredményeként 428.228,-forint folyt be az adóhatóság számlájára, így a panaszos tartozása 104.270,-forintra csökkent.
2003. júliusában postázták a panaszos részére a 2002. január 1. napja - 2003. július 10. napja közötti időszak adatait tartalmazó folyószámla kivonatot, melyre 2004. február 10-én kelt beadványában észrevételt tett. Az ebben foglaltak kivizsgálása érdekében az Igazgatóság 2004. március 22. napjára egyeztetésre szóló időpontot adott a panaszosnak. Ezt megelőzően a panaszos újabb észrevételt nyújtott be az adóhatósághoz és ezzel egyidőben panaszát az országgyűlési biztosok hivatalához is beterjesztette. 
2004. március 25-én a panaszost, az adóhatóságnál történt személyes megjelenése alkalmával részletesen tájékoztatták a kifogásolt könyvelési tételekről, a folyószámlájáról leemelt összeg sorsáról, valamint az adóhátraléka nagyságáról. Az egyeztetés során vállalta, hogy a személyi jövedelemadó adónemben fennálló tartozását rendezi, a fennmaradó összegre pedig méltányossági kérelmet fog benyújtani.
A rendelkezésemre álló dokumentumok, valamint az APEH Elnöke megkeresésemre adott válasza alapján összességében azt állapítottam meg, hogy a panasz azon részében mely szerint nem adtak tájékoztatást a panaszos bankszámlájáról leemelt összeg sorsáról, megalapozatlan. Az adóhatóság a panaszos észrevételére reagált, az egyeztetés érdekében időpontot biztosított a részére. A panaszos az egyeztetéskor elismerte tartozását és vállalta annak rendezését, illetve jelezte, hogy méltányossági kérelem benyújtását tervezi.
Megállapítottam továbbá, hogy az APEH Pest Megyei Igazgatósága azáltal, hogy bevallása hivatali javításáról nem értesítette a panaszost, a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelményével összefüggésben visszásságot okozott. Erre, valamint a törvényben előírtak pontos betartására az APEH, mint felettes szerv saját hatáskörében felhívta az Igazgatóság figyelmét, ezért vizsgálatom során kezdeményezéssel nem éltem az ügyben.

Budapest, 2004. december 3.

Takács Albert sk.