Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének
Jelentése
az OBH 2125/2004. sz. ügyben

Előadó: Tomolák Katalin
Az eljárás megindítása
A panaszos nevelőszülő a Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Gyermekvédelmi Szakszolgálat (a továbbiakban: szakszolgálat) által gondozásába kihelyezett fiatal felnőtt utógondozottól ingatlan vásárlás céljára 2004. december 31-i lejárattal kölcsönkért 500.000 ezer forintot. A kölcsön biztosítékaként a panaszos kötelezettséget vállalt arra, hogy ha a megadott határnapig a kölcsönt nem fizeti vissza, úgy a megvásárolt ingatlanon a kölcsön összegével azonos értékben tulajdonrészt szerez utógondozottja. A panaszos sérelmezte, hogy a közte és utógondozottja között létrejött ügyletbe a szakszolgálat igazgatója beleavatkozott. Felvetette azt is, hogy miért nem rendelkezhet a nagykorú saját pénzével, továbbá miért nem jogosult otthonteremtési támogatásra.
A panaszos beadványában foglaltakkal kapcsolatban felmerült az Alkotmányban rögzített jogállamiságból eredő jogbiztonsághoz, ezen belül a tisztességes eljáráshoz fűződő jog sérelmének gyanúja, ezért az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) 16. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazásom alapján az ügyben vizsgálatot indítottam.
A panasszal érintett szakszolgálat igazgatójától tájékoztatást kértem, egyidejűleg bekértem az ügyben keletkezett teljes iratanyagot, melyet áttanulmányoztam.

A megállapított tényállás
A fiatal felnőtt átmeneti neveltként került a panaszos nevelőszülő gondozásába, majd önjogúvá válása után kérte utógondozói ellátásának elrendelését, tekintettel arra, hogy nappali tagozaton tanulmányokat folytat. Miután a fiatal felnőtt utógondozói ellátását a panaszos befogadó nyilatkozatával biztosította, a szakszolgálat, a nevelőszülő és a fiatal felnőtt között 2003. október 8-i keltezéssel együttműködési megállapodás jött létre. Ebben a nevelőszülő többek között vállalta, hogy a saját életkörülményeiben bekövetkezett lényeges változásról tájékoztatja a szakszolgálatot, a fiatal felnőtt pedig egyebek között azt, hogy vagyonát lakáshelyzetének megoldására tartalékolja.
Mindezt megelőzően azonban a panaszos saját ingatlan vásárlása céljából kölcsönkért 500.000 forintot a háztartásában élő fiatal felnőttől, és megállapodott vele abban, hogy a kölcsön összegét 2004. december 31-ig kamattal együtt visszafizeti, ha pedig ezen időpontig vállalt kötelezettségének nem tesz eleget, úgy a saját tulajdonú ingatlanán a kölcsön összegének megfelelő értékben tulajdonrészt szerez utógondozottja. Miután a szakszolgálat igazgatója – az utógondozói ellátás keretében – tudomást szerzett nevelőszülő és az utógondozott között létrejött megállapodásról, kezdeményezte annak módosítását. Ezen módosítás – melyet a felek két tanú jelenlétében 2003. november 7-én kötöttek – rögzítette, hogy a jövőben a fiatal felnőtt vagyonát érintő ügyekben előzetesen egyeztetni kell a kirendelt utógondozóval. A kölcsön törlesztésének határidejét, valamint a panaszos nem teljesítés esetére szóló kötelezettség vállalását a módosítás nem érintette.

Érintett alkotmányos jog
A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus állam.

Az ügy jogszabályi háttere
1997. évi XXXI. tv. a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról (Gyvt.)
25. § (1) Az otthonteremtési támogatás célja, hogy az átmeneti vagy tartós nevelésből kikerült fiatal felnőtt lakáshoz jutását, tartós lakhatása megoldását elősegítse. (2) Otthonteremtési támogatásra jogosult az a fiatal felnőtt, akinek a) legalább hároméves időtartamú folyamatos - gondozási helyén töltött - nevelésbe vétele a nagykorúvá válásával szűnt meg, és b) készpénzének, biztosításra vagy más célból lekötött betétjének, vagy ingatlan vagyonának értéke a nagykorúvá válásakor nem haladja meg az öregségi nyugdíj legkisebb összegének hatvanszorosát. (3) A készpénz vagyonba a fiatal felnőtt árvaellátásából és keresményéből származó megtakarítást nem lehet beszámítani. A nevelésbe vétel időtartamába az ideiglenes hatályú elhelyezés időtartamát is be kell számítani, feltéve, ha a gyermeket ideiglenesen nevelőszülőnél vagy gyermekotthonban helyezték el. (4) Akkor is jogosult a fiatal felnőtt a támogatásra, ha a három évnél rövidebb időtartamú nevelésbe vételére a 80. § (1) bekezdésének a)-c) pontjában meghatározott okból került sor.
63. § A gyermekvédelmi szakszolgáltatás - a gyermekotthon e törvényben meghatározott feladatára tekintettel - az átmeneti és a tartós nevelésbe vett gyermek gyámja (hivatásos gyámja), gondozója egyéni program szerinti gondozási, nevelési tevékenységének segítése és szakmai ellenőrzése érdekében e) családgondozást, utógondozást végez - a gyermekjóléti szolgálattal együttműködve - a gyermek családjába való visszailleszkedéséhez, illetve önálló életvitelének elősegítéséhez, ha a gyermek gondozási helye nem gyermekotthon.

15/1998. (IV. 30.) NM rendelet a személyes gondoskodást nyújtó gyermekjóléti, gyermekvédelmi intézmények, valamint személyek szakmai feladatairól és működésük feltételeiről
90. § (2) A volt gondozott fiatal felnőtt utógondozását a gyámhivatal határozata alapján a gyermekotthon, a nevelőszülői hálózatot működtető vagy - a más bentlakásos intézményben elhelyezett gyermek esetében - a szakszolgálat látja el. A gondozás folyamatosságának biztosítása érdekében célszerű, ha a gondozott gyermekkel, illetve fiatal felnőttel (a továbbiakban: utógondozott) kapcsolatos család-, illetve utógondozási feladatokat ugyanaz a szakember (a továbbiakban: utógondozó) látja el. (4) Az utógondozó feladatai különösen, ha az utógondozott b) utógondozói ellátásban részesül, bc) a jogszabályok által biztosított támogatási lehetőségek ismertetésével segíti a fiatalt szociális gondjai megoldásában, kiemelten kezelve önálló lakhatásának megoldását.

A vizsgálat megállapításai
I./ Vizsgálatom során megállapítottam, hogy a panaszos, a fiatal felnőtt – vagyis az utógondozott – és a szakszolgálat közötti együttműködési megállapodás későbbi időpontban keletkezett, mint a panaszos és a fiatal felnőtt közötti kölcsönügylet. Így az együttműködési megállapodásban vállalt – és fent említett – kötelezettségek a feleket a jogügylet megkötésekor nem terhelték. Miután a fiatal felnőtt vagyona felett önállóan rendelkezhet, a kölcsönügylet lebonyolításának jogi akadálya nem volt. A szakszolgálat igazgatója – miután a kölcsönügylet létrejöttéről tudomást szerzett – a fiatal felnőtt vagyona védelme érdekében kezdeményezte a megállapodás módosítását, ez azonban a panaszos kötelezettség vállalását nem érintette. A megállapodás módosításában közreműködőknek a kölcsönzött összeg biztosítékául jogi eszközt kellett volna alkalmazni. Például a kölcsönadott összeg erejéig történő jelzálog bejegyzését az ingatlan nyilvántartásba a fiatal felnőtt, mint jogosult javára. Ennek hiányában a szakszolgálat az utógondozott jogbiztonsághoz fűződő jogának közvetlen veszélyét keletkeztette. Ezért felhívom a szakszolgálat igazgatójának a figyelmét arra, hogy a gondozottak vagyoni érdeke védelmében minden esetben vegye igénybe jogi szakember (jogtanácsos, vagy ügyvéd) közreműködését.
II./ A Gyvt. 25. § (4) bekezdése szerint otthonteremtési támogatásra az a fiatal felnőtt jogosult, akinek legalább hároméves időtartamú, folyamatos – gondozási helyen töltött –nevelésbe vétele nagykorúvá válásával szűnt meg. Akkor is jogosult a fiatal felnőtt a támogatásra, ha a három évnél rövidebb időtartamú nevelésbe vételére azért került sor, mert a szülő, vagy mindkét szülő felügyeleti jogát a bíróság megszüntette, a szülő, vagy mindkét szülő elhalálozott, és a gyermeknek nincs felügyeletet gyakorló szülője, vagy, ha a gyermek ismeretlen szülőktől származik. A panaszos háztartásában élő fiatal felnőtt azonban a törvény által taxatíve felsorolt jogosultsági feltételek egyikének sem felel meg. Ezért számára otthonteremtési támogatást a gyámhivatal nem állapíthat, illetve nem állapíthatott meg. Az otthonteremtési támogatás odaítélésének mellőzésével tehát alkotmányos joggal összefüggő visszásságot nem okozott.

Budapest, 2004. október 27.

Takács Albert sk.