Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 2034/2004. számú ügyben

Ügyintéző: Andrásné dr. Bognár Ildikó
Az eljárás megindulása
Egy gödöllői lakos 2004. február 26-i keltű beadványában sérelmezte, hogy a 2002. november 27-én előterjesztett birtokvédelmi kérelme tárgyában (melyben a közös tulajdonban álló ingatlanjuk egyik tulajdonostársa magatartása ellen kért birtokvédelmet) nem született döntés.
Sérelmezte továbbá, hogy egy másik birtokvédelmi kérelmének – melyben a közös tulajdonban álló ingatlan egy másik tulajdonostársa magatartása miatt kért 2003. július 21-én birtokvédelmet – elbírálása indokolatlanul több hónapot vett igénybe.
A vizsgálat az Alkotmányban deklarált jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelménye és a tisztességes eljáráshoz való jog megsértésének gyanúja miatt indult, melynek során írásban megkerestem az isaszegi és a mogyoródi önkormányzatot.
A megkeresésekben tájékoztatást kértem arról, hogy a gödöllői önkormányzat a panaszos beadványát mikor küldte meg az isaszegi és a mogyoródi önkormányzatnak, továbbá arról, hogy milyen eljárási cselekményekre került sor, mikor született az ügyben határozat, fordult-e bármely fél bírósághoz vagy indult-e végrehajtási eljárás. Kértem továbbá, hogy küldjék meg az ügyben keletkezett iratok másolati példányát.
A megérkezett válaszok alapján szóban (telefonon) további információkat kértem a gödöllői önkormányzattól, valamint a Pest Megyei Közigazgatási Hivataltól. 

A megállapított tényállás
A panaszos 2002. november 27-én birtokvédelmi eljárást kezdeményezett a gödöllői önkormányzatnál azzal, hogy a közös tulajdonban lévő ingatlan közös használatú pincéjén egyik tulajdonostársa az ő beleegyezése nélkül cserélt zárat. Véleménye szerint a pince nem osztatlan közös tulajdon, hanem azt saját költségén ő építtette, tehát az ő tulajdona, így kulccsal csak ő rendelkezhet. Erre az állítására vonatkozóan azonban nem csatolt bizonyítékot, ezért a rendelkezésre álló adatok figyelembe vételével megállapítható volt, hogy a pince közös tulajdonban van, használata minden tulajdonostársnak biztosított, és kulccsal is mindegyikőjük rendelkezhet. A tulajdonostárs panaszosnak is eljuttatott egy pincekulcsot. 
Korábban panaszos ellen indított ugyanaz a tulajdonostárs birtokvédelmi eljárást, mivel panaszos víz és gázvételi lehetőségüktől elzárta őket azzal, hogy a „tulajdonát képező pince részben” a gáz és víz főmérő után külön kialakított almérők melletti golyós csapokat elzárta, a pincét bezárta, és így megfosztotta őket a víz és gázellátástól. 
A Pest Megyei Közigazgatási Hivatal mindkét eljárás lefolytatására a gödöllői önkormányzat helyett az isaszegi önkormányzatot jelölte ki, tekintettel arra, hogy a közös tulajdonú lakóingatlan egyik tulajdonostársa Gödöllő Város Polgármesteri Hivatalának egyik dolgozója.
Gödöllő város jegyzője a panaszos ellen 2002. november 25-én indított birtokvédelmi eljárásban a kijelölési kérelmet 2002. november 28-án juttatta el a Pest Megyei Közigazgatási Hivatalhoz. A Közigazgatási Hivatal 2002. december 4-én jelölte ki Isaszeg nagyközség önkormányzatának jegyzőjét az eljárás lefolytatására. Az isaszegi jegyző 2002. december 19-én kelt határozatával helyt adott a panaszos ellen benyújtott birtokháborítási kérelemnek. 
Gödöllő város jegyzője 2002. december 6-án kelt kérelemmel fordult ismét a Pest Megyei Közigazgatási Hivatalhoz, mert panaszos – akárcsak az ellene indított birtokvédelmi eljárásban – újra kizárási bejelentéssel élt, most az általa indított birtokháborítási ügyben. 
A Közigazgatási Hivatal 2002. december 16-án kijelölte Isaszeg nagyközség önkormányzatának jegyzőjét az eljárás lefolytatására, de „sajnálatos módon ez a kijelölés és a kiadványozott példányai a postázás során elkeveredtek, már fel nem lelhetők a közigazgatási hivatalnál, és nem állapítható meg, hogy ki követett el hibát.”
A gödöllői önkormányzat 2003. december 31-én (a panaszos érdeklődése után) fordult ismételten a Közigazgatási Hivatalhoz azzal, hogy a 2002. november 27-én kelt birtokvédelmi kérelmére kijelölő értesítést nem kapott, így a Közigazgatási Hivatal 2004. január 12-én kelt levélben értesítette a gödöllői és az isaszegi önkormányzatot arról, hogy az eljárás lefolytatására az isaszegi önkormányzatot jelölte ki. 
Hivatalunk 2004. március 16-án kelt levélben kért tájékoztatást az ügyről az isaszegi önkormányzattól. A tájékoztatás szerint a kijelölt önkormányzat 2004. április 8-án kelt idézésben tűzte ki a tárgyalást április 16-ra, majd április 24-én helyszíni szemlét tartottak.
Az ügyben 2004. május 24-én született elutasító határozat, azaz birtoksértést nem állapítottak meg.
A panaszos 2003. július 21-én birtokvédelmi eljárást kezdeményezett a gödöllői önkormányzatnál azzal, hogy az érintett ingatlan egyik tulajdonostársa az ő beleegyezése nélkül a közös tulajdonban lévő ingatlanuk udvarán gépkocsi-beállót, kerti tűzhelyet létesített. Ezen kívül a tulajdonostárs új bejárati kaput, továbbá az emeleti feljáró felé egy tetőt épített. 
A birtokvédelmi eljárás során megállapítható volt, hogy a panaszolt tulajdonostársat az árverés útján az érintet ingatlanon szerzett tulajdonjoghoz fűződő birtoklás és használat joga (a becsatolt földhivatali tulajdoni lap másolat szerint) ugyanolyan arányban illeti meg, mint a panaszost. Továbbá a tulajdonostárs nem cselekedett tilos önhatalommal, és a kifogásolt építések panaszost a birtoklásban nem zavarják, sőt egyes építkezések (lépcsőfeljáró felé épített tető) még a panaszos közlekedését is segítik. A toló kapu gépkocsibeállásra szolgál, amit a panaszos – nyilatkozata szerint – nem használ, valamint a mobil kerti tűzhely (amely minden tulajdonostárs által használható) és a kocsibeálló kérésre bármikor áthelyezhető. 
Ezen eljárás lefolytatására a Pest Megyei Közigazgatási Hivatal a gödöllői önkormányzat helyett a mogyoródi önkormányzatot jelölte ki.
Gödöllő város jegyzője a fenti birtokvédelmi eljárásban a kijelölési kérelmet 2003. július 30-án juttatta el a Pest Megyei Közigazgatási Hivatalhoz. A Közigazgatási Hivatal 2003. augusztus 13-án jelölte ki Isaszeg nagyközség önkormányzatának jegyzőjét az eljárás lefolytatására. 
2003. szeptember 10-én panaszos kérte a Közigazgatási Hivatalt, hogy az isaszegi önkormányzat helyett a mogyoródi önkormányzatot jelölje ki a birtokvédelmi eljárás lefolytatására, tekintettel arra, hogy építési ügyükben is ők lettek kijelölve. 2003. szeptember 11-én így került kijelölésre a mogyoródi önkormányzat.
2003. október 27-én a mogyoródi önkormányzat kérte a gödöllői önkormányzattól a birtokvédelmi eljárás alapját képező kérelmet és egyéb iratokat, de a jegyző november 6-án a panaszos ellen indított egy korábbi birtokvédelmi eljárás anyagát küldte meg. 
Mivel a tényállás így nem volt tisztázott, ezért a mogyoródi önkormányzat 2003. december 8-án kelt idézésben 2003. december 17-re tárgyalást tűzött ki, ahol a panaszos előadta kérelmének tartalmát.
A tényállás további tisztázása érdekében további bizonyítékok (iratok) becsatolása (2004. január 12.) után 2004. február 12-én született meg az elutasító határozat.

Az ügy jogszabályi háttere
1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól
15. § (1) Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül – kiskorú ügyfél esetében soron kívül, de legkésőbb tizenöt napon belül – kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg. (3) Ha a felettes szerv a mulasztó közigazgatási szerv helyett azonos hatáskörű másik szervet jelöl ki az eljárásra, az elintézési határidő a kijelölésnek az eljáró szervhez érkezésekor kezdődik. (5) Az eljáró közigazgatási szerv vezetője a határidőt indokolt esetben egy ízben legfeljebb harminc nappal meghosszabbíthatja. Erről – kérelemre indult eljárás esetén – az ügyfelet értesíteni kell.

Az érintett alkotmányos jogok
1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
64. § A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van arra, hogy egyedül vagy másokkal együttesen írásban kérelmet, vagy panaszt terjesszen az illetékes állami szerv elé.

A vizsgálat megállapításai
A panaszos 2002. november 27-én kezdeményezett birtokvédelmi eljárásával kapcsolatosan határidőt mulasztott a Pest Megyei Közigazgatási Hivatal, mivel a gödöllői önkormányzat jegyzőjének 2002. december 6-án kelt kijelölési kérelmére – a kijelölési határozat elkeveredése miatt – csak 1 év elteltével, 2004. január 12-én adott kijelölési értesítést. Megjegyzem, hogy ebben részben a gödöllői önkormányzat jegyzője is közrehatott, hiszen a kérelmére nem kapott a kijelölésről értesítést, és ezt 1 év elteltével, a panaszos érdeklődését követően észlelte.
Mulasztott továbbá a kijelölt isaszegi önkormányzat jegyzője, mivel a 2004. január 12-i kijelölést követően 4 hónap elteltével, 2004. május 24-én hozott elutasító határozatot, továbbá az ügyben érdemi intézkedést is csak a 2004. március 16-i megkeresésem után tett.
A panaszos 2003. július 21-én kezdeményezett birtokvédelmi eljárásával kapcsolatosan határidőt mulasztott a mogyoródi önkormányzat jegyzője, tekintettel arra, hogy a 2003. szeptember 11-én kelt kijelölési értesítést követően 5 hónap elteltével 2004. február 12-én hozott az ügyben elutasító határozatot.
Az államigazgatási eljárás általános szabályairól 1957. évi IV. törvény (továbbiakban: Áe.) 15. § (1) bekezdése szerint az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni, ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg. A 15. § (3) bekezdés kimondja, hogy ha a felettes szerv a mulasztó közigazgatási szerv helyett azonos hatáskörű másik szervet jelöl ki az eljárásra, az elintézési határidő a kijelölésnek az eljáró szervhez érkezésekor kezdődik.
Az Áe. 15. § (5) bekezdése alapján az eljáró közigazgatási szerv vezetője a határidőt indokolt esetben egy ízben legfeljebb harminc nappal meghosszabbíthatja. Erről – kérelemre indult eljárás esetén – az ügyfelet értesíteni kell.
Mindkét birtokvédelmi eljárás esetében a Pest Megyei Közigazgatási Hivatal, valamint a kijelölt közigazgatási szervek a határidőket jelentősen túllépték, és egyik esetben sem történt meg a jogszabályban előírt határidő meghosszabbítás sem.
Fentiekre tekintettel megállapítom, hogy a Pest Megyei Közigazgatási Hivatal, Isaszeg Nagyközség Önkormányzatának jegyzője és Mogyoród Község Önkormányzatának jegyzője, azáltal, hogy eljárásuk során, valamint a határozatok meghozatalakor nem tartották be az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény 15. §-a által előírt határidőt, visszásságot okoztak az Alkotmányban deklarált jogállamiságból fakadó jogbiztonság részét képező tisztességes eljáráshoz való, valamint a panasz előterjesztéséhez fűződő joggal összefüggésben.
Megállapítom továbbá, hogy a két birtokvédelmi eljárás eredményeként hozott döntés (határozat) összhangban van az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény szabályaival és szellemével, ezért a két elutasító határozattal a hatóságok nem okoztak alkotmányos joggal összefüggő visszásságot.
Tekintettel arra, hogy az érintett ügyekben érdemi döntés született, kezdeményezéssel nem élek, de a jelentős határidő túllépések miatt felhívom a Pest Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjének, Isaszeg Nagyközség Önkormányzata jegyzőjének és Mogyoród Község Önkormányzata jegyzőjének a figyelmét arra, hogy az ügyfelek által benyújtott kérelmek, beadványok a jogszabályban meghatározott határidőben elintézésre és megválaszolásra kerüljenek. 

Budapest, 2004. november 18.

Lenkovics Barnabás sk.