Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének
Jelentése
az OBH 1784/2004. sz. ügyben

Előadó: dr. Budai Andrea
Az eljárás megindulása
A panaszos beadványában sérelmezte, hogy 2003. szeptember 3-án benyújtott kérelmére az APEH Észak-budapesti Igazgatóság Eljárási Osztálya (a továbbiakban: Igazgatóság), csak 2003. október 27-én, -késedelmesen- válaszolt. A határozat ellen 2003. november 9-én fellebbezést nyújtott be, azonban választ beadványának az Országgyűlési Biztosok Hivatalához - 2004. február 16-ig - való benyújtásáig nem kapott.
A panasszal kapcsolatban felmerült az Alkotmány 2. § (1) bekezdésben deklarált jogállamiságból eredő jogbiztonsághoz, ezen belül a tisztességes eljáráshoz fűződő jog sérelmének gyanúja, ezért az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban Obtv.) 16. § (1) bekezdése alapján vizsgálatot indítottam.
A vizsgálatom során megkerestem az Adó és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal Elnökét, akit vizsgálat tartására kértem fel.

Érintett alkotmányos jogok:
1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) Magyar Köztársaság független demokratikus jogállam.

Alkalmazott jogszabályok:
1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól
4. § (1) A közigazgatási szerv a hatáskörébe tartozó ügyben az illetékességi területén köteles eljárni. Ha e kötelességének nem tesz eleget, erre a felettes szerve - kérelemre vagy hivatalból - utasítja.
15. § (1) Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg. (5) Az eljáró közigazgatási szerv vezetője a határidőt indokolt esetben egy ízben legfeljebb harminc nappal meghosszabbíthatja. Erről - kérelemre indult eljárás esetén - az ügyfelet értesíteni kell.
26. § (1) A közigazgatási szerv köteles a határozathozatalhoz szükséges tényállást tisztázni. Ha ehhez a rendelkezésre álló adatok nem elegendőek, hivatalból vagy kérelemre bizonyítási eljárást folytat le. (2) A közigazgatási szerv által hivatalosan ismert és a köztudomású tényeket nem kell bizonyítani. (3) Bizonyítási eszközök különösen: az ügyfél nyilatkozata, az irat, a tanúvallomás, a szemle és a szakértői vélemény.

A megállapított tényállás és a vizsgálat megállapításai:
A panaszos a hivatalomhoz megküldött beadványával egyidejűleg azonos tartalmú panaszlevelet küldött az APEH Panaszirodájához is. Az APEH Panaszirodája a beadványban foglaltakkal kapcsolatban vizsgálatot folytatott és annak eredményéről 2004. március 18-án tájékoztatta a panaszost.
A tájékoztatás szerint a panaszos 2003. szeptember 3-án benyújtott kérelme szeptember 5-én érkezett az Igazgatóságra. Annak elbírálása 2003. október 27-én, a 4865475324-es számú határozattal, késedelmesen történt meg.
A panaszos határozat ellen benyújtott fellebbezése november 11-én érkezett meg a címzett hatósághoz, amit 2003. december 17-én terjesztettek fel a másodfokon eljáró szervhez. Oda december 30-án érkezett meg. A másodfokú határozat meghozatalára 2004. január 26-án került sor. Az első fokon eljárt szerv a határozatot 2004. február 3-án postázta a panaszos részére, amit február 16-án, az országgyűlési biztoshoz benyújtott panasza keltezésének napján vett kézhez. 
Megállapítottam, hogy a panasz alapos volt, az ügyintézés mind az első fokú határozat meghozatala, mind a fellebbezés felterjesztése során indokolatlanul elhúzódott. Késedelmes eljárásával az APEH Észak-budapesti Igazgatóság Eljárási Osztálya a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelményével, ezen belül a tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggésben visszásságot okozott.
Tekintettel azonban arra, hogy a panasz alapján az APEH Panaszirodája az ügyet megvizsgálta és a hiányosságokat feltárta, továbbá az alkotmányos joggal összefüggésben visszásságot okozó hatóság felettes szerve saját hatáskörében felhívta az Igazgatóság figyelmét a törvényben előírt határidők pontos betartására, illetve annak garanciális jelentőségére kezdeményezést nem tettem az ügyben. Felhívom azonban az ügyben érintett Igazgatóság vezetőjének figyelmét, hogy a jövőben fordítsanak fokozott figyelmet az ügyintézési határidők maradéktalan betartására. 

Budapest, 2004. október 4.

Takács Albert sk.