Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 1588/2004. számú ügyben

Ügyintéző: dr. Szántó Eszter

Az eljárás megindulása
A panaszos az országgyűlési biztoshoz intézett beadványában a Budapesti I. kerületi Önkormányzat jegyzőjének eljárását tartotta sérelmesnek. Személyes meghallgatásakor előadta, hogy a jegyző előtt szóban tett birtokvédelmi kérelme alapján, annak jegyzőkönyvbe foglalását követően nem került sor eljárás lefolytatására.
A panasz alapján tájékoztatást kérem a Budapesti I. kerületi Budavári Önkormányzat jegyzőjétől.

A megállapított tényállás
A panasz, valamint a jegyző tájékoztatása alapján az alábbi tényállást állapítottam meg. A panaszos 2003. december 15-én a jegyző fogadóóráján személyesen megjelent és előadta, hogy huzamos ideje nem tudja a lakását rendeltetésszerűen használni, mivel a társasházban állandó erős zörejek hallatszanak és bűz terjeng, amelyet minden bizonnyal más lakók okoznak. 
A kérelmét jegyzőkönyvbe vették, majd az ügyintéző az önkormányzat egy másik munkatársával együtt 2004. március 4-én helyszíni szemlét tartott a társasházban. Az erről készült jegyzőkönyv szerint meghallgatták az egyik lakót, aki úgy nyilatkozott, hogy a „rendes életviteltől eltérő zajhatások, szag, forgalom nincs”. A hatóság munkatársai megállapították, hogy a helyszíni szemle során nem tapasztaltak feltűnő szagokat, nem látták nyomát annak, hogy a házban műhely működne vagy vegyszert használnának.
Ezt követően a jegyző 2004. március 8-án kelt határozatában a birtokvédelmi kérelmet elutasította.

Az ügy jogszabályi háttere
1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól
15. § (1) Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg.
16. § (1) A közigazgatási szervhez államigazgatási ügyben kérelmet szóban vagy írásban lehet benyújtani. 
(3) A kérelmet tartalma szerint kell elbírálni. A kérelem elintézését nem lehet megtagadni azért, mert elnevezése nem egyezik a tartalmával.
17. § (1) A szóbeli kérelemről, az ügyfél, a tanú, a szakértő meghallgatásáról és a szemle lefolytatásáról - ha az ügyfél kéri, vagy az eljárás érdekében egyébként szükséges -, továbbá a tárgyalásról egyidejűleg jegyzőkönyvet vagy hangfelvételt (a továbbiakban együtt: jegyzőkönyv) kell készíteni.
26. § (1) A közigazgatási szerv köteles a határozathozatalhoz szükséges tényállást tisztázni. Ha ehhez a rendelkezésre álló adatok nem elegendőek, hivatalból vagy kérelemre bizonyítási eljárást folytat le.
(3) Bizonyítási eszközök különösen: az ügyfél nyilatkozata, az irat, a tanúvallomás, a szemle és a szakértői vélemény.
41. § (1) Az ügyfél és képviselője az eljárás során keletkezett iratokba betekinthet, és azokról másolatot készíthet.
42. § (1) A közigazgatási szerv mind az ügy érdemében, mind az eljárás során eldöntendő kérdésekben határozatot hoz.
45. § (1) A határozatot kézbesítés útján kell közölni, a jelen levő ügyféllel azonban - ha jogszabály nem zárja ki - kihirdetés útján is közölni lehet. 

1959. évi IV. törvény a Polgári Törvénykönyvről
191. § (1) Akit birtokától megfosztanak vagy birtoklásában zavarnak, a jegyzőtől egy éven belül kérheti az eredeti birtokállapot helyreállítását vagy a zavarás megszüntetését.
 (4) A jegyző határozata ellen államigazgatási úton jogorvoslatnak helye nincs; a birtoklás kérdésében hozott határozatot három napon belül végre kell hajtani.
192. § (1) Az a fél, aki a jegyző határozatát sérelmesnek tartja, a határozat kézbesítésétől számított tizenöt napon belül a bíróságtól kérheti a határozat megváltoztatását.
(2) A birtokos az eredeti birtokállapot helyreállítását vagy a zavarás megszüntetését egy év eltelte után közvetlenül a bíróságtól kérheti. A birtokos közvetlenül a bírósághoz fordulhat akkor is, ha az ügyben a birtokláshoz való jogosultság is vitás.

Az érintett alkotmányos jog
1949. évi XX. törvény A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
57. § ( (5) A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. 

A vizsgálat megállapításai
Megállapítom, hogy a jegyző a panaszos kérelmének jegyzőkönyvbe foglalását követően lefolytatta az eljárást – tanút hallgatott meg, helyszíni szemlét tartott -, majd határozatot hozott. A jegyző eljárása azonban két ponton nem felelt meg a jogszabályoknak.

Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény (a továbbiakban: Áe) szerint az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől (jelen esetben annak jegyzőkönyvbe mondásától) számított 30 napon belül kell meghozni. A panaszos december 15-én előterjesztett kérelmére 2004. március 8-án született határozat, azaz két és fél hónappal később. 
Álláspontom szerint a panaszos kérelme tartalma szerint birtokvédelmi beadványnak minősül. Az Áe. 16. §-ának (3) bekezdése szerint a „kérelmet tartalma szerint kell elbírálni”.  A birtokvédelmi eljárásról a Polgári Törvénykönyv (1959. évi IV. törvény, a továbbiakban: Ptk.) rendelkezik. Tekintettel arra, hogy a Ptk. nem tartalmaz eltérő határidőt a birtokvédelmi eljárás lefolytatására, ezért a jegyzőnek az Áe.-ben rögzített 30 napon belül kellett volna a határozatot meghoznia.
Az Alkotmánybíróság 72/1995. (XII. 15.) AB határozatában kimondta, hogy a „közigazgatási eljárásban az ügyintézési határidők betartásának garanciális jelentősége van. Az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében meghatározott jogállam fogalmának egyik feltétlen ismérve a jogbiztonság. A jogbiztonságnak viszont elengedhetetlen követelménye, hogy a jogalkalmazói magatartás - adott esetben: az államigazgatás és az önkormányzat döntési feladat- és hatáskörébe tartozó ügy törvényi szabályozás szerinti elintézésének időtartama - előre kiszámítható legyen. Az ügyfél közigazgatási határozathozatalra vonatkozó joga nem tehető függővé attól, hogy a közigazgatási szerv milyen időpontban hajlandó dönteni a hatáskörébe utalt ügyben. A közigazgatásnak ugyanis alkotmányos kötelessége, hogy hatáskörét gyakorolja, azaz illetékességi területén a hatáskörébe utalt ügyben az erre megszabott idő alatt érdemi döntést hozzon.” 
Megállapítom, hogy a jegyző az eljárás elhúzódásával az Alkotmányban deklarált jogállamiságból eredő jogbiztonság követelményével, valamint az annak részé képező tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggésben visszásságot okozott.

Úgyszintén az Áe. rögzíti azt is, hogy az eljárást lezáró határozatnak tartalmaznia kell „a fellebbezés és a bírósági felülvizsgálat lehetőségéről való tájékoztatás” (43. §-ának (1) bekezdése b) pont). A Ptk. kimondja, hogy birtokvédelmi ügyekben a jegyző határozata ellen államigazgatási úton jogorvoslatnak nincs helye, az a fél, aki a jegyző határozatát sérelmesnek tartja, a határozat kézbesítésétől számított tizenöt napon belül a bíróságtól kérheti a határozat megváltoztatását (191. § (4) bekezdés,192. § (1) bekezdés).
 A jegyző határozata tartalmazott a jogorvoslatra vonatkozó tájékoztatást – „határozatom ellen, annak kézhezvételétől számított 15 napon belül Budapest Főváros Közigazgatási Hivatalához címzett, de Hivatalomhoz benyújtott fellebbezéssel lehet élni” -, azonban ez ellentétes a Ptk. fentebb idézett rendelkezésével. A határozatnak a bírósághoz való fordulás – és nem a közigazgatási hivatalhoz benyújtott fellebbezés - lehetőségére kellett volna felhívnia a panaszos figyelmét. 
Azáltal, hogy a jegyző határozatában nem a megfelelő jogorvoslatra oktatta ki a panaszost, visszásságot okozott az Alkotmányban deklarált jogállamiságból eredő jogbiztonság követelményével és az annak részét képező tisztességes eljáráshoz való joggal és a jogorvoslathoz való joggal összefüggésben. 

Kezdeményezés

A feltárt alkotmányos joggal összefüggő visszásságok orvoslása érdekében az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. §-ának (1) bekezdése alapján kezdeményezem a jegyzőnek, hogy hozzon a vonatkozó jogszabályokkal összhangban lévő határozatot a panaszos birtokvédelmi kérelmére, valamint fokozottan figyeljen és munkatársait is figyelmeztesse az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvénynek az elintézési határidőkre vonatkozó rendelkezésire, valamint a Polgári törvénykönyvnek  a birtokvédelmi ügyekben igénybe vehető jogorvoslatra vonatkozó szabályaira. 

Budapest, 2004. április 8.

Lenkovics Barnabás