Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 1520/2004. számú ügyben

Előadó: dr. Somosi György

A vizsgálat megindulása
Az Esztergom-kertvárosi panaszos előadta, hogy a lakóházak közelében tartott szabadtéri rendezvények rendkívül zavarják a lakók nyugalmát.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdése alapján a tulajdonhoz, az egészséges környezethez, valamint a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jog érintettsége miatt vizsgálatot indítottam.
Eljárásom során több, a panasszal összefüggő kérdés megválaszolására kértem Esztergom jegyzőjét.

A megállapított tényállás
A rendelkezésemre bocsátott dokumentumok és a jegyzői tájékoztatás alapján az alábbi tényállást állapítottam meg.
Esztergom-kertvárosi lakosoktól bejelentés érkezett az önkormányzathoz, hogy a Scmidt-villa kertjében tartandó, hangosítással járó rendezvény során tartsák be a zajvédelem helyi szabályozásáról szóló 11/1997. (V.22.) KT rendelet előírásait, mert a korábbi rendezvények az elviselhetőnél nagyobb mértékben zavarták a környékbeli lakosokat.
2003-ban két, 2004-ben három rendezvényt tartottak a helyszínen. A rendezvények szervezői közterület használati engedéllyel, valamint a zajrendelet szerinti egyedi engedéllyel rendelkeznek.
A 2004. július 16-17-én tartott rendezvényen végzett műszeres zajvizsgálat határérték túllépést állapított meg.

Az ügy jogszabályi háttere
1959. évi IV. törvény a Polgári Törvénykönyvről
100. § A tulajdonos a dolog használata során köteles tartózkodni minden olyan magatartástól, amellyel másokat, különösen szomszédait szükségtelenül zavarná, vagy amellyel jogaik gyakorlását veszélyeztetné.
112. § (1) A tulajdonost megilleti az a jog, hogy a dolog birtokát, használatát vagy hasznai szedésének jogát másnak átengedje, a dolgot biztosítékul adja vagy más módon megterhelje, továbbá hogy tulajdonjogát másra átruházza vagy azzal felhagyjon.
115. § (3) A tulajdonos követelheti a jogellenes beavatkozás vagy behatás megszüntetését, ha pedig a dolog a birtokából kikerült, követelheti a visszaadását.
191. § (1) Akit birtokától megfosztanak vagy birtoklásában zavarnak, a jegyzőtől egy éven belül kérheti az eredeti birtokállapot helyreállítását vagy a zavarás megszüntetését.
192. § (2) A birtokos az eredeti birtokállapot helyreállítását vagy a zavarás megszüntetését egy év eltelte után közvetlenül a bíróságtól kérheti. A birtokos közvetlenül a bírósághoz fordulhat akkor is, ha az ügyben a birtokláshoz való jogosultság is vitás.

1999. évi LXIII. törvény a közterület-felügyeletről
1. § (1) A közterületi rend és tisztaság védelméről a települési önkormányzat közterület-felügyelet, illetőleg közterület-felügyelő útján gondoskodhat. (4) A felügyelet feladata: a) a közterületek jogszerű használatának, a közterületen folytatott engedélyhez, illetve útkezelői hozzájáruláshoz kötött tevékenység szabályszerűségének ellenőrzése; b) a közterület rendjére és tisztaságára vonatkozó jogszabály által tiltott tevékenység megelőzése, megakadályozása, megszakítása, megszüntetése, illetve szankcionálása; c) közreműködés a közterület, az épített és a természeti környezet védelmében; d) közreműködés a közrend, a közbiztonság védelmében.
6. § (1) A felügyelet a képviselő-testület által meghatározottak szerint együttműködik a rendőrséggel, a polgári védelemmel, a vám- és pénzügyőrséggel, a hivatásos önkormányzati tűzoltósággal, határterületen a határőrséggel, az egyéb állami ellenőrző és önkormányzati szervekkel, társadalmi szervezettel, így különösen a polgárőrség helyi szervezetével, valamint a feladatai ellátásához segítséget nyújtó egyéb szervezettel.
7. § (1) A felügyelő a jogszabályban meghatározott feladatainak ellátása érdekében rendszeres, illetőleg folyamatos hatósági ellenőrzést végez illetékességi területén.
8. § (1) A felügyelő köteles intézkedni vagy intézkedést kezdeményezni, ha a feladatkörébe tartozó jogszabálysértő tényt, tevékenységet, mulasztást észlel vagy olyan tényt, tevékenységet, mulasztást hoznak tudomására, amely a feladatkörébe tartozó ügyben beavatkozást tesz szükségessé.
19. § A felügyelő az intézkedéssel egyidejűleg köteles felhívni az elkövetőt a szabálysértés azonnali vagy ésszerű határidőn belüli megszüntetésére. A közterület használatára vonatkozó jogerős határozatban, tulajdonosi (kezelői) hozzájárulásban foglaltak megszegése vagy elmulasztása esetén a felügyelő köteles felhívni a kötelezettet az előírások betartására.

12/1983. (V. 12.) MT rendelet a zaj- és rezgésvédelemről
2. § (1) E rendelet alkalmazásában a) veszélyes mértékű zaj: a levegőnek az emberi környezetben észlelhető olyan mértékű és minőségű nyomásingadozása, amely meghaladja a megengedett zajterhelési (zajimissziós), illetőleg zajkibocsátási (zajemissziós) határértéket. (3) Veszélyes mértékűnek minősül az a zaj is, amelyre - jellegéből adódóan - határértéket nem lehet előírni, illetőleg a zajkeltés azonos körülmények között nem ismételhető, de érzékszervi észleléssel megállapíthatóan emberek nyugalmát jelentős mértékben zavarja.

8/2002. (III. 22.) KöM-EüM együttes rendelet a zaj- és rezgésterhelési határértékek megállapításáról
1. § (1) Az üzemi telephelytől, berendezéstől, technológiától, valamint kulturális, szórakoztató, vendéglátó, sport-, reklámcélú, közösségi, továbbá minden hangosítást igénylő rendezvénytől és egyéb helyhez kötött külső zajforrástól (üzemi létesítmény) származó zaj terhelési határértékeit a zajtól védendő területeken az 1. számú melléklet tartalmazza. (2) Alkalmi kulturális, szórakoztató, vendéglátó, sport-, reklámcélú, közösségi, továbbá minden hangosítást igénylő rendezvénytől származó zajterhelésre a környezetvédelmi hatóság – az üzemeltetőnek, illetve a rendezvény szervezőjének szakértői véleménnyel alátámasztott kérelmére – meghatározott időtartamra az 1. számú melléklet szerinti zajterhelési határértékekhez képest eseti túllépést engedélyezhet, amelynek mértéke legfeljebb 10 dB lehet.

11/1997. (V.22.) KT. számú rendelet a zajvédelem helyi szabályozásáról
4. § (2) Hangos reklám tevékenység, valamint szabadtéri rendezvények lebonyolításához egyedi engedélyt kell kérni.
11. § (1) A külső környezetben érvényes zajterhelési határérték túllépése esetén a túllépést okozó meglévő zajforrásokra a környezetvédelmi hatóság zajkibocsátási határértéket állapít meg és előírja annak teljesítési határidejét, valamint a határérték teljesítésének méréssel történő igazolását. (2) Amennyiben az üzemeltető nem teljesíti az (1) bekezdés szerinti kötelezést a) a környezetvédelmi hatóság zajbírság megfizetésére kötelezi, b) a környezetvédelmi hatóság indokolt esetben, a közegészségügyi hatóság véleményének figyelembe vételével elrendelheti a zajt okozó tevékenység korlátozását vagy felfüggesztését.

Az érintett alkotmányos jogok
A Magyar Köztársaság Alkotmánya
13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.
18. § A Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez.
44/A. § (1) A helyi képviselőtestület: b) gyakorolja az önkormányzati tulajdon tekintetében a tulajdonost megillető jogokat, az önkormányzat bevételeivel önállóan gazdálkodik, saját felelősségére vállalkozhat.
70/D. § (1) A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez. (2) Ezt a jogot a Magyar Köztársaság a munkavédelem, az egészségügyi intézmények és az orvosi ellátás megszervezésével, a rendszeres testedzés biztosításával, valamint az épített és a természetes környezet védelmével valósítja meg.

A vizsgálat megállapításai
1. 2004 februárjában OBH 3071/2003. számon összefoglaló ombudsmani jelentés készült a szabadtéren tartott rendezvények lakókörnyezetre gyakorolt zavaró hatásai tárgyában. A jelentésben az alábbi, a konkrét esetre is alkalmazható megállapításokat tettem.
„A közterület használati engedély kiadása iránti kérelem esetén az önkormányzat sajátos kettős helyzetben van: a használat átengedésével járó bevételen túl a rendezvények közösségi igényeket elégíthetnek ki, továbbá hozzájárulhatnak a közösség kulturális fejlődéséhez (pl. könyvhét). Az önkormányzati törvény értelmében a települési önkormányzat feladata egyebek mellett a közművelődési, tudományos, művészeti tevékenység, a sport támogatása is. Figyelemmel kell ugyanakkor lennie arra, hogy sűrű, nagyvárosias beépítettségű lakóterületeken a zenés (hangosító berendezést alkalmazó) rendezvények rendkívül zavarhatják a környéken lakókat, emellett a közlekedést, a lakóhelyek megközelítését is megnehezíthetik, végső soron a megszokott életvitelt is megváltoztathatják. Szabadtéri rendezvények tartásához nem elegendő egy viszonylag nagyobb beépítetlen terület, tekintettel kell lenni a lakókörnyezet érdekeire is. A helyszín gondos kiválasztásával megelőzhetőek a lakossági panaszok.
A helyi képviselőtestület alkotmányban deklarált joga, hogy gyakorolja az önkormányzati tulajdon tekintetében a tulajdonost megillető jogokat. Az önkormányzatok ugyanolyan tulajdonosok, mint a gazdasági, piaci viszonyok bármelyik más szereplője. (…) Az önkormányzat tulajdonosi jogkörben jár el, amikor a tulajdonában lévő közterület használata iránti kérelem tárgyában dönt. Tulajdonosként egyenjogú és egyenrangú a „szomszéd” tulajdonosokkal („a tulajdonos a dolog használata során köteles tartózkodni minden olyan magatartástól, amellyel másokat, különösen szomszédait szükségtelenül zavarná, vagy amellyel jogaik gyakorlását veszélyeztetné”), tehát rá nézve is irányadó a szükségtelen zavarás és a birtokháborítás tilalma.
Az önkormányzat tulajdonában álló közterület mindenki számára korlátozás nélkül nyitva áll, bárki számára igénybe vehető, miközben jogos lakossági érdek a kulturált közterület-használat. A közterületek használatának, rendjének szabályozásakor (annak eseti engedélyezésekor) a tulajdon hasznosításához fűződő önkormányzati érdek, illetve a rendezvényekkel közvetlenül érintett lakosság érdekei közötti megfelelő egyensúlyra kell törekedni, különös figyelemmel arra, hogy a helyi önkormányzás alanya a választópolgárok közössége.
A helyi közhatalmat gyakorló, tulajdonosként a „szomszéd” tulajdonosokkal egyenjogú önkormányzatnak fokozott kötelezettsége a lakók zavartalan nyugalmának biztosítása legalább 22.00 – 06.00 óra között. (…)
A zeneszolgáltatás (hangosító berendezés alkalmazása) nem sértheti a lakóknak az ingatlanok használatához fűződő törvényes érdekeit, nem teheti lehetetlenné az ingatlanok rendeltetésszerű használatát. (…)
Szabadtéri rendezvény, reklámozás esetén a zaj akadálytalanul terjed, vagyis teljes mértékben hiányzik az épületek által nyújtott – egyébként változó mértékű – szigetelő hatás. Szükségesnek tartom, hogy a zajvédelemről szóló helyi rendeletek minden esetben tartalmazzák azt a követelményt, hogy a hangosító berendezés működtetésének engedélyezése iránti kérelemnek része legyen a zaj- és rezgéshatárok mindenkori betartására vonatkozó nyilatkozat, a zajos tevékenység napi kezdésének és befejezésének pontos időpontja, a zajkeltés, illetve hangosítás módja, eszközei, a kérelmező megbízottjának neve, aki a zajértékek betartását vállalja és azért felelős. A kérelemhez szakvéleményt kelljen csatolni az előírt határértékek betarthatóságának igazolására az ezt biztosító eszközök, berendezések felsorolásával.”
A vizsgálat összefoglalásaként megállapítottam, hogy „a lakóházak közelében (különösen a közöttük) lévő területek alkalmatlanok – hangerősítős – zenés szabadtéri rendezvények lebonyolítására. Az engedélyező szerv felelőssége merül fel, ha ilyen területre engedélyezi zenés rendezvények tartását. Ha az eseményt a szükséges engedélyek nélkül tartják, a hatóság mulasztása akkor állapítható meg, ha a lakossági bejelentésre vagy saját észlelése alapján nem intézkedik.”

2. A lakókat a minden év júniusában megrendezett Juniális és Sportnapok, valamint a szintén nyári időszakban tartott Sörfesztivál zavarja. 
A Legfelsőbb Bíróság egy határozatában megállapította, hogy „A Ptk. 191. §-ának (1) bekezdése, illetve 192. §-ának (2) bekezdése értelmében, akit birtoklásában zavarnak, a zavarás megszüntetését kérheti. A bíróságnak az eset körülményeire tekintettel kell meghatároznia: hogyan történhet a zavarás megszüntetése. A per adatai szerint az alperesek által üzemeltetett bár működése 1988. évben és 1989. évben is lehetetlenné tette a felperes ingatlanának a rendeltetésszerű használatát. Ezt az állapotot önmagában azzal az ítéleti rendelkezéssel nem lehet megszüntetni, hogy a bíróság meghatározza az alperesek által betartandó dB-értéket. A felperesnek ugyanis nincs módja ennek az ellenőrzésére, illetve nem várható el, hogy az előírás megsértése miatt minden esetben külön-külön fellépjen, esetleges újabb birtokháborítás megszüntetése iránti eljárást kezdeményezzen. (…) A felperes fellebbezési kérelmének megalapozott eldöntése végett a másodfokú bíróságnak igazságügyi műszaki szakértő bevonásával kellett volna felderítenie azt, hogy milyen műszaki eszközök alkalmazásával, illetőleg műszaki megoldások kivitelezésével küszöbölhetők ki az éjszakai zeneszolgáltatással járó olyan zajok, amelyeket a felperes nem köteles eltűrni (Ptk. 100. §). Ennek részletes vizsgálata nélkül sem az első-, sem a másodfokú bíróság nem volt abban a helyzetben, hogy a felperesnek kellő jogvédelmet nyújtson, biztosítva az alperesek jövőbeni birtokháborító magatartása megszüntetését.” BH1992. 100.
A betartandó dB. értékek meghatározása önmagában nem elegendő. A hangosító berendezések üzemeltetésének engedélyezéséről hozott határozatban a hatóság a betartandó határértékek mellett előírhatja, hogy az engedélyes a hangerő szabályozást zajmérő műszerrel végezze, illetve műszeres méréssel igazolja a határértékek folyamatos betartását.
Az Önkormányzat – a jegyző tájékoztatása szerint – az érintett szervek bevonásával próbál megoldást találni, ezért visszásságot nem állapítok meg. Szükségesnek tartom azonban, hogy Esztergom Város Polgármestere az ombudsmani megállapításokra figyelemmel vizsgálja meg a lakóközösség problémáját, a rendezvények más helyre történő áthelyezésének lehetőségét.

Budapest, 2004. december 13.

Lenkovics Barnabás sk.