Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 1470/2004. számú ügyben

Ügyintéző: dr. Nagy Réka

Az eljárás megindulása
A panaszos 2003. szeptemberében azzal fordult az Országgyűlési Biztosok Hivatalához, hogy az EXPO-busz járaton gyermeke jegyét ellenőrizte egy jegyellenőr. Állítása szerint az ellenőrök a busz elindulása után röviddel már elkezdték ellenőrizni a jegyeket, így lányának nem volt elég ideje a menetjegyét érvényesíteni. Az ellenőr a panaszos lányát pótdíj fizetésre kötelezte és panaszos elmondása szerint „ pénzét kivette a táskájából”.
A fentiek alapján az emberi méltósághoz való jog (Alk. 54. §), valamint a panaszhoz fűződő jog (Alk. 64. §) és a tisztességes eljáráshoz való jog (Alk. 2. § (1) bek.) sérelmének gyanúja miatt indítottam vizsgálatot, melynek során megkerestem a BKV Rt. vezérigazgatóját is.

Megállapított tényállás
A rendelkezésemre bocsátott dokumentumok alapján megállapítottam, hogy a panaszos 2003. szeptember 6-án gyermekeivel a BKV EXPO busz-járatán utazott, amikor lányának jegyét az ellenőrök ellenőrizték. A most már rekonstruálhatatlan események odáig vezettek, hogy az ellenőr és a panaszos is rendőrt hívott. A X. kerületi rendőrkapitányság vezetőjének tájékoztatása szerint azonban a rendőr nem a kerületi rendőrkapitányság állományába tartozott.
A kiérkezett rendőr intézkedést nem kezdeményezett, de felszólította az utast, hogy rendezze pótdíjtartozását. A pótdíj utólagos rendezése érdekében panaszos megadta személyes adatait.
Panaszos 2003. szeptember 7-én panasszal fordult a BKV Rt-hez, amit a szolgáltató szeptember 16-ai levelében azzal utasított el, hogy az esetet a jegyellenőr is jelentette, panaszolva az utas hangnemét és viselkedését is. Tekintettel arra, hogy az ellenőr évek óta megbízhatóan végzi munkáját, annak állítását, esetleírását elfogadták és további intézkedést nem kezdeményeztek. 
A panaszos a pótdíjat 2004. február 27-ig nem fizette meg.

Érintett alkotmányos jogok
A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. tv.
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
54. § (1) A Magyar Köztársaságban minden embernek veleszületett joga van az élethez és az emberi méltósághoz, amelyektől senkit nem lehet önkényesen megfosztani.
64. § A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van arra, hogy egyedül vagy másokkal együttesen írásban kérelmet vagy panaszt terjesszen az illetékes állami szerv elé.

Alkalmazott jogszabályok
Budapest Főváros Közgyűlésének 76/2002. (XII. 20.) számú önkormányzati rendelete a Budapesti Közlekedési Részvénytársaság hatósági árformába tartozó viteldíjainak legmagasabb hatósági árként való megállapításáról és azok alkalmazási feltételeiről
1. § (15) A tömegközlekedési járműveken utazást megkezdeni - a 9. § (1) c pontjában foglaltak kivételével –csak érvényes jeggyel vagy bérlettel lehet.
5. § (1) A Budapesti Közlekedési részvénytársaság jogosult a viteldíj lerovását és az utazási feltételek betartást ellenőrizni. A viteldíj megfizetésének ellenőrzés érdekében az utasnak a menetjegyet, bérletet a társaság arra feljogosított dolgozójának ellenőrzés céljából fel kell mutatni, kérésre át kell adni.
(2) Az ellenőrzésre feljogosított dolgozók civilben és egyenruhában egyaránt ellenőrizhetnek. Munkájuk során karszalagot és ruházatukon elhelyezett kitűzőt hordanak, melyen arcképük és azonosító számuk szerepel. A jegyellenőröknek rendelkezniük kell a tevékenységre feljogosító arcképes igazolvánnyal, amellyel az utas kérésére igazolniuk kell magukat.
(6) Amennyiben az utas a pótdíjat a helyszínen nem rendezi, a jegyellenőr pótdíjfolyamatot kezdeményez. Ennek során megkéri az utastól a pótdíjazáshoz szükséges természetes személyazonosító adatokat (név, anyja neve, születési hely és idő), valamint lakcímét. Ezek alapján adatfelvételi lapot állít ki. (…)
(7) Abban az esetben ha az utas a személyi adatainak közlését megtagadja, illetve a (3) bekezdésben szabályozott esetekben a bérletigazolványt és vagy értékszelvényt, illetve jegyet felszólítás ellenére nem adja át, lehetőség van a helyszínen rendőri segítséget kérni.
(10) Ha az utas a pótdíj fizetését és személyi a adatainak megadását egyaránt megtagadja, illetve az utazási feltételekben rögzítetteket nem tartja be, a jegyellenőr rendőri intézkedést kérhet és/vagy az utast felszólíthatja a tömegközlekedési jármű, vagy metróállomás elhagyására

A vizsgálat megállapításai
A vizsgálat elsősorban annak megállapítását célozta, hogy az eset megtörtént-e és ha igen, akkor okozott-e az emberi méltósághoz és a tulajdonhoz fűződő joggal összefüggésben alkotmányos visszásságot az, hogy a BKV Rt. jegyellenőre a panaszos lányának táskájából a sikertelen jegyellenőrzés következményeként  „pénzt vett ki”.
A BKV Rt. vezérigazgatója az esettel kapcsolatban a következő tájékoztatást adta. „Az ellenőrök az ellenőrzés megkezdése előtt kellő időpontot biztosítottak a jegyek kezelésére, majd a karszalag és a kitűző felhelyezését követően megkezdték az ellenőrzést.  Az ellenőrzés során R. úr leánya gyűjtőjegy tömböt vett elő és közölte az őt ellenőrző munkatársunkkal, hogy a jegyét nem kezelte.  Mivel nem rendelkezett a járműre érvényes jeggyel, vagy érvényes bérlettel, munkatársunk ezért jogosan kezdeményezett pótdíjazást. (…) Az utas a helyszíni pótdíj megfizetése mellett döntött és 1200 Ft-ot vett elő és át is adott az ellenőr részére. Az ellenőr várta a további 300 Ft átadását, amikor a járművön tartózkodó férfi utas – mint kiderült az édesapa – odaugrott és (…) megtiltotta leányának hogy kifizesse a pótdíjat, vagy megadja az adatait. Vita keletkezett, a járműről leszálltak. (…) Az utas a pótdíj megfizetéséhez rendőri felszólítás után megadta adatait. A kiérkezett rendőrök semmilyen eljárást nem kezdeményeztek sem az ellenőrrel, sem az utasokkal szemben.”
A kerületi rendőrkapitányság tájékoztatása szerint az édesapa nem tett feljelentést az ellenőrrel szemben. A BKV Rt. vezérigazgatója részéről arra vonatkozóan tájékoztatás nem érkezett, hogy az ellenőr a panaszos leányának táskájából pénzt vett volna ki. A „tanfolyami segédlet a magatartás a közlekedésben tantárgyhoz” szerint az ellenőrzést a járműre való felszállás után kell megkezdeni, legkorábban úgy, hogy a felszálló utasoknak kellő időt kell engedni a jegy kezelésére. Annak megállapítása, hogy az ellenőr a vizsgált esetben elegendő időt hagyott-e a felszálló utasoknak, arra hogy jegyüket érvényesítsék az országgyűlési biztos által nem bizonyítható. Tekintettel azonban arra, hogy 2003. szeptember 6-a szombati napra esett, továbbá figyelembe véve azt a tényt, hogy az EXPO járatokon rendezvények esetén különösen nagy a tömeg, ez valószínűsíthető. Ugyancsak nem bizonyítható a panaszos fő sérelme miszerint leánya nyitott táskájából az ellenőr pénzt vett ki. Így ezzel összefüggésben alkotmányos jogokkal összefüggő visszásság nem állapítható meg.
A vizsgálatom kitért arra is, hogy a szolgáltató a panasz kivizsgálása során eleget tett-e a belső szabályzataiban foglalt előírásoknak.
A 2002. májusában kiadott 9/VU/2002. vezérigazgatói utasítás a közérdekű észrevételek kezelésére és ügyintézésre előírja, hogy példaszerű ügyfélkiszolgálással kell a Társaságnak a szolgáltatást igénybevevők felé megjelenni. A Társaság köteles minden közérdekű észrevételt kivizsgálni és a vizsgálat eredményéről a bejelentőt legfeljebb 30 napon belül tájékoztatni. A válaszlevelekkel szembeni minőségi követelményeket a vezérigazgatói utasítás a következőkben foglalta össze.
Minden levél legyen egyéni, személyre szóló, egyértelmű, a felvetett észrevételekre válaszoljon, szakmai érvekkel legyen megalapozott, az ügyben elfogulatlan, korrekt vizsgálatot folytassanak le, a hibát ismerjék el, és tartsák szem előtt a szolgáltatói jelleget. Ki kell térni a válaszban, hogy a panaszolt munkavállaló követett-e el hibát, történt-e felelősségre vonás, vagy sem, ha igen, akkor milyen jellegű.
A válaszlevél a vezérigazgatói utasításnak megfelelő időn belül készült el, ugyanakkor abból nem tűnik ki az, hogy milyen belső vizsgálatot folytatott le a BKV. Így az elfogulatlan, korrekt vizsgálat nem tükröződik a válaszlevélben. Arra nyilvánvalóan nem lehet alapozni egy elutasító döntést, hogy az a kolléga, akivel szemben a panasz érkezett, általában megbízhatóan végzi a munkáját.
Mindezek alapján megállapítom, hogy a BKV Rt. vizsgált esetben folytatott eljárása és az arról való tájékoztatás sértette a panaszosnak az Alkotmány 2. § (1) bekezdésben rögzített jogállamiságból fakadó jogbiztonság szerves részének tekinthető tisztességes eljáráshoz és a 64. §-ában rögzített panasz előterjesztéshez fűződő alkotmányos jogát.

Kezdeményezés
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX tv. 21. §-a alapján felkérem a BKV Rt. vezérigazgatóját, intézkedjék, hogy a panaszok kivizsgálása és az azokról történő tájékoztatás valóban feleljen meg az általa kiadott 9/VU./2002. sz. vezérigazgatói utasításban foglaltaknak.

Budapest, 2004. április 22.

Lenkovics Barnabás