Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 5948/2003. számú ügyben

Előadó: dr. Borza Bea

A vizsgálat megindulása

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosaként az egészségügyi ellátást végző intézmények vizsgálata során számos olyan panasszal találkoztam, amelyek kifejezetten az ellátás minőségét, humanitását kifogásolták, ideértve a szakmai tévedéseket, az un. orvosi műhibát is.

Így, amikor az Országgyűlési Biztos Hivatala 2003. november 12-13. között általános vizsgálatot tartott Komárom-Esztergom megyében, az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16.§ (2) bekezdése alapján, annak feltárására, hogy miként érvényesülnek az egészségügyi ellátáshoz való jog, az élethez való alkotmányos jog, valamint a betegjogok; illetve a gyermek ellátás, a sürgősségi ellátás, és mindezzel összefüggésben az egészségügyben dolgozók helyzete, vizsgálatot rendeltem el az Esztergomi Vaszary Kolos Kórházban. 

Az egészségügyi intézményeket érintő panaszok túlnyomó része az ellátás minőségét, szakszerűségét, a diagnosztika alaposságát és gyorsaságát érintik. Természetesen az országgyűlési biztos nem foglalhat állást a medicina körébe tartozó kérdésekben, ugyanakkor látni való, hogy az ellátás körülményei szoros összefüggésben vannak az ellátás minőségével. 

Az erre való tekintettel folytatott vizsgálat arra irányult, hogy feltárja Komárom-Esztergom megyében, de különösen Esztergom város és vonzáskörzete területén a sürgősségi betegellátás működését, az esetlegesen fellelhető problémákat, az egészségügyi szolgáltatók közötti együttműködés intenzitását.

Érintett alkotmányos jog

Az élethez, emberi méltósághoz való jog
54.§(1) A Magyar Köztársaságban minden embernek vele született joga van az élethez és az emberi méltósághoz, amelyektől senkit nem lehet önkényesen megfosztani.

A lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jog
70/D.§(1) A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez.
(2) Ezt a jogot a Magyar Köztársaság a munkavédelem, az egészségügyi intézmények és az orvosi ellátás megszervezésével, a rendszeres testedzés biztosításával, valamint az épített és a természetes környezet védelmével valósítja meg.

Jogszabályi háttér

Az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény
Az egészségügyi szolgáltatások nyújtásához szükséges szakmai minimumfeltételekről szóló 60/2003. (X.20.) ESZCSM rendelet

A tényállás és a vizsgálat megállapítása

Az Esztergomi Vaszary Kolos Kórházban tett látogatás során szerzett tapasztalatok egy mondattal összefoglalhatók: egy meglehetősen nagy likviditási gondokkal küzdő, tetemes adósságot görgető, csőd szélén álló megyei kórház a város, illetve a régió egészségügyi szolgáltatója lett, ahogy a főigazgatónő az ismertetőfüzetben az összegzi: az egészség helyreállítói.

A 2000 év fordulóján Esztergom város önkormányzata úgy döntött, hogy visszaveszi a megyétől a működtetési jogosítványokat és a 100 éves kórház a városnak, és nem utolsó sorban a menedzsmentváltásnak köszönhetően valóban korszerű, jól működő betegközpontú, humánus ellátást valósított meg. A teljes struktúra átalakítást követően minden 10 ezer lakosra 60 ágy jut (összesen 567), ezzel a megye lakosságának közel 1/3-át tudják magas színvonalon ellátni, melyről közel 700 fő gondoskodik. A területi szakellátást ugyancsak a kórház integrálta elősegítve ezzel a betegre koncentráló, a felesleges adminisztrációt elkerülő, hatékony és költségkímélő gyógyítást. Ugyancsak úttörőnek számít az ún. AS beteg-besorolási rendszer bevezetése, mely a szakember létszám és irányítás optimális megválasztásában nyújt segítséget. 

A kórház nagy szerepet vállal az egészségnevelés, oktatás, szakmai továbbképzések terén, különös hangsúllyal a fiatalok egészségtudata, illetve a fiatal orvosok szakmai igénye fejlesztésében. A rezidensképzés eredményes, elsősorban Esztergom városi, illetve annak környékéről származó fiatal orvosok számára nyújt kitűnő lehetőséget a kórház, megfelelő feladatok, osztály, vagy kellő számú beteg ellátásának biztosításával.

A kórház működési feltételei folyamatosan javultak, korszerű, új épületben folyik a traumatológiai, sebészeti, illetve az urológiai ellátás. Folyamatban van a gyerekosztály felújítása, ahol – tekintettel az egészségügyi törvényben biztosított lehetőségre – figyelemmel vannak a szülők 24 órás jelenlétét biztosító elhelyezésre is. A tatabányai onkológiai osztály bezárását követően nyílott lehetőség egy tíz ágyas onkológiai részleg kialakítására és ehhez kapcsolódóan egy rehabilitációs központ létrehozatalára. A város segítségével felújították a szülészeti osztályt, egyéb pályázati forrásokból a pszichiátriát. A sürgősségi betegellátás 5 ággyal áll rendelkezésre, korszerű ellátó körülményekkel. (A mentőkkel jó a kapcsolat, az együttműködés minden időben zökkenőmentes.) 

A betegközpontú szemlélet és gondoskodás lehetővé tette, hogy a technikai újítások alkalmazása ugyancsak bekerüljön a kórház praxisába, elindították az országban elsőként – OEP befogadás nélkül, szponzori segítséggel – a kapszula-endoszkópos vizsgálati eljárást és az ezzel összefüggésben elengedhetetlen képbank felállítását. 

A fentebb már említett területi szakellátást az intézmény integrálta, azonban nem hagyományos módon, osztályonkénti fragmentációban, hanem egységes struktúrában, ugyanakkor a járóbeteg szakrendelés valamennyi technikai, személyi feltételét teljesítve. Az ellátás magában foglalja az ifjúsági, az üzemorvosi ellátást, a védőnői szolgálatot és természetesen az alapellátás ügyeleti kötelezettségét is.

A betegellátás zökkenőmentessé tételét célozza az a kihelyezett ismertető anyag, mely a legalapvetőbb tudnivalókkal ismerteti meg a betérőket. Így, a kórházi felvétel helyét (megnevezve a szükséges iratokat, dokumentumokat), egyéb az ellátást könnyítő személyes tárgyak elhelyezésének lehetőségét, a házirend néhány kiemelten fontos rendelését, a napirendet. Tájékoztat a szórólap az orvosi felvilágosítás mikéntjéről, az étkezések helyéről, idejéről, valamint a lelki szolgálat igénybevételének lehetőségéről. Felhív a betegjogi képviselő szolgálataira, illetve az egyéb szükségszerűen felmerülő szolgáltatásra, a látogatási rendre. A többi között ez utóbbi tükrözi a kórház lenyűgözően komplex, kultúrált és humánus szemléletét e kezdőmondattal: „Hozzátartozói a nappali órákban az Önnek legmegfelelőbb időpontban látogathatják….”.  Az elbocsátás körülményeinek egyik fontos elemére is figyelmeztet a brossúra, miszerint a kedvezményes utazásra jogosító utalvány – amennyiben szükséges – igénybevétele ugyancsak a kezelőorvos közreműködését igényli.

A tájékoztató anyag – korrekt, közérthető formában – tartalmazza azokat a jogokat és kötelességeket, melyek elengedhetetlenek az ellátás sikere érdekében, kiemelve az együttműködés fontosságát és más betegek jogainak tiszteletben tartását.  Mindemellett az esetleg felmerülő panasz esetére az igénybe vehető, eljáró fórumok (főigazgató, kórházi Etikai Bizottság, betegjogi képviselő) sorát ismerteti. Mindezeket a tájékoztató jellegű információkat egy hasonló, német nyelvű kiadvány is tartalmazza. 

A rendelkezésünkre bocsátott további nyomtatványok közül különösen figyelemre méltó a „Beleegyező nyilatkozat kórházi kezeléshez” és a „Beleegyező nyilatkozat beavatkozás, műtét végzéséhez” elnevezésű ívek. Mindkét blanketta világos, egyértelmű kifejezésekkel, érthető fogalmazásban a páciens belátására bízza, hogy a kórház szakszemélyzetébe vetett bizalma meddig terjed. A nyilatkozat tartalma a jogszabályoknak és az általános erkölcsi, etikai elvárásoknak megfelelően nyújt teret a rendelkezési jogosultság és az ellátási kötelezettség alanyainak.
 
A működéssel, ellátással kapcsolatban mind a betegek, mind pedig a dolgozók tapasztalatinak tesztelésével folyamatosan ún. megelégedettségi vizsgálatot végeznek valamennyi területen, erre vonatkozó kérdőívek segítségével. Az így megismert adatok alapján van mód, lehetőség és esély a valóban sikeres, a kor kívánalmainak megfelelő működésre, a dolgozók számára is motiváló rendszerű struktúrára.

Az intézmény vezetői, orvosai fontosnak találták, hogy az általános drogmegelőző program keretében együttműködjenek a város oktatási intézményeinek vezetőivel, pedagógusaival, illetve a rendőrség szakembereivel. E közös munka fontos pillére annak az érték és érdek megőrző törekvésnek, mely a régmúltra visszanyúlóan nagy hagyománnyal rendelkező kórház újólag meghirdetett. Tekintettel arra, hogy az egészségre nevelés e prevenciós program egyik szegmense, a fiatalok „gondozása” egyébként is prioritást élvez. Az e célból korszerűen, otthonosan berendezett, technikailag kifogástalanul felszerelt ifjúsági rendelő alkalmas akár felvilágosító beszélgetésre, vagy nőgyógyászati vizsgálatra is.

A kórház betegjogi képviselője hetente egy alkalommal két órában áll rendelkezésre, de figyelemmel az intézet etikus és minőségi ellátás iránti elkötelezettségére, nincs sok dolga. 

A kórház működésének alapjogi szempontú vizsgálata során, a fentiekből következően megállapítom, hogy az egészségügyi intézmény tekintetében a mentés, és az ezzel szorosan összefüggő sürgősségi betegellátás kiegyensúlyozottan működik. Az intézmény szakszerű és összehangolt tevékenysége, működése lehetővé tette az ellátás színvonalának és hatékonyságának pozitív változását. Egyebekben a megfelelő működéshez szükséges műszerezettség és diagnosztikai háttér az intézményben megoldott. 

A vizsgált egészségügyi intézményekben olyan betegközpontú szemlélet tapasztalható, amely alapja lehet a folyamatos egészségügyi reform humanizálási törekvéseinek, egyben megfelel a kultúrált gyógyítás és gyógyulás igényének.

A helyszíni vizsgálat tapasztalatai alapján megállapítottam, hogy a megyében a betegek sürgősségi és ügyeleti ellátása megoldott, a vizsgált alkotmányos jogok szempontjából visszásságot nem tártam fel.

Budapest, 2004. február 19.

Lenkovics Barnabás