OBH 5851/2003.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Kántor Ferenc
Az eljárás megindítása
Az országgyűlési biztos 2003. november 12-13-a között általános vizsgálatot végzett Komárom-Esztergom megyében. Ennek keretében került sor a földrendező és a földkiadó bizottságokról szóló 1993. évi II. törvény (Fkbtv.) egyes rendelkezései végrehajtásának vizsgálatára a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium Komárom-Esztergom Megyei Földművelésügyi Hivatalánál (FM Hivatal).
A hivatalból indított vizsgálat célja volt annak feltárása, hogy a részaránytulajdonnak megfelelő termőföld kiadási munka hol tart a megyében; hány aranykorona értékű termőföld vár még kiadásra; mely időpontban várható az utolsó földkiadási határozat FM Hivatal által történő kiadmányozása. A vizsgálat kiterjedt arra is, hogy a 4000 Ft/aranykorona érték szerinti kártalanítás hány aranykorona értékű részaránytulajdont érintett, illetve, hogy az FM Hivatal által hozott földkiadási határozatok ellen benyújtott jogorvoslatok száma hogyan alakult, továbbá arra is, hogy az FM Hivatal által a földkiadás során végzett sorsolások ellen az arra jogosultak éltek-e kifogással (jogorvoslattal).
Az FM Hivatal vezetője - valamint az ellenőrzési és marketing osztály vezetője, aki a földkiadási munka végrehajtásáért felelős - adott tájékoztatást az Fkbtv. végrehajtásának tapasztalatairól és bocsátott a vizsgáló rendelkezésére iratokat, adatokat.
A jogszabályi háttér és a vizsgálat megállapításai
•	Az Alkotmány 2. § (1) bekezdése rögzíti, hogy "A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam".
Az Alkotmány 13. § (1) bekezdése kimondja, hogy "A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot."
•	A földkiadásra vonatkozó alapvető szabályokat az 1993. január 23. napján hatályba lépett - s ezt követően többször módosított - Fkbtv. tartalmazza.
Az Fkbtv. 2. § (1) bekezdése úgy szól, hogy "A részarány-földtulajdonként nyilvántartott termőföldekkel kapcsolatos - e törvényben meghatározott - ügyekben a részarány-földtulajdonosok közgyűlése által megválasztott földkiadó bizottság jár el."
Az Fkbtv. 5. § (1) bekezdése szerint "A földkiadási eljárás a részarány-földtulajdonos kérelmére indul. A földkiadási kérelmet a részarány-földtulajdonos e törvény hatálybalépését követő 60 napon belül nyújthatja be a földjét használó szövetkezet gazdálkodási területén működő földkiadó bizottságnál."
Az Fkbtv. 7/A. § (3) bekezdése azt rendeli, hogy "Ha a részarány-tulajdon rendezésére elkülönített földalapok AK értéke és a szövetkezetnél a földkiadásra még fel nem használt és a részarány-földtulajdon kiadására felhasználható egyéb területek nem fedezik az igényeket, azok a részarány-tulajdonosok, akik kérelmüket az 5. § (1) bekezdése szerinti határidőben nem nyújtották be, vagy igényüket rajtuk kívül álló okból nem elégítették ki, az államtól kártalanításra jogosultak 4000 Ft/AK értékben."
A. (4) bekezdés előírja, "A földhivatal az adott szövetkezetet érintő valamennyi földkiadással kapcsolatos ingatlan-nyilvántartási bejegyzésről az utolsó határozat jogerőre emelkedését követő 60 napon belül értesíti az illetékes FM hivatalt. Az FM hivatal az értesítés alapján határozattal dönt a (3) bekezdés szerinti kártalanításról."
Az Fkbtv. 9/A. § (4) bekezdése úgy szól, hogy "Amennyiben a földkiadó bizottság kötelezettséget vállal arra, hogy a folyamatban lévő ügyeket 1996. december 31-ig befejezi, a működése - feltéve, hogy a részarány-földtulajdonosok közgyűlése a (3) bekezdés szerint másképp nem döntött - eddig az időpontig meghosszabbodik. A földkiadó bizottság erről az illetékes FM hivatalt értesíti."
Az Fkbtv. 9/B. § (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy "Ha a földkiadó bizottság a feladatainak végrehajtását a 9/A. § (1) bekezdésében, valamint (3) bekezdésének a) pontjában, továbbá a (4) bekezdésében meghatározott határidőig sem fejezi be, vagy a közgyűlés még ezt megelőzően megállapítja megszűnését, a földkiadó bizottság a még jogerős határozattal le nem zárt, folyamatban levő földkiadási ügyeket átteszi az FM hivatalhoz."
A (3) bekezdés szerint "A földkiadó bizottság az eljárása során keletkezett iratokat a megszűnésétől számított 15 napon belül köteles áttenni az FM hivatalhoz. Az iratok megőrzéséről az FM hivatal gondoskodik."
A (4) bekezdés úgy szól, hogy "A földkiadás során az FM hivatal az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény szabályai szerint jár el."
Az Fkbtv. 9/C. § (1) bekezdése szerint "Azon részarány-tulajdonosok részére, akik az 5/B. § (1)-(2) bekezdése szerinti határidőben kérték részarány-tulajdonuk önálló ingatlanként történő kiadását az FM Hivatal nyilvános sorsolást tart a földek kiadását illetően, amelynek során a nyilvántartott AK értékeik figyelembevételével a földrészletek vonatkozásában kizárólag a kiosztási sorrendet állapítja meg."
A (10) bekezdés úgy rendelkezik, hogy "A sorsolás szabálytalan lebonyolítása ellen az, akinek jogos érdekét érinti vagy sérti, törvénysértésre hivatkozással a sorsolás lebonyolítását követő 48 órán belül kifogást nyújthat be az illetékes FM hivatalnál a Fővárosi és Pest Megyei Földművelésügyi Hivatalhoz címezve."
Az Fkbtv. 9/D. § (1) bekezdése deklarálja, hogy "Aki az 5/B. § (1) szerinti határidőben nem nyújtott be kérelmet a még kiadatlan igazolt Ak értéke ellenében - választása szerint - a Nemzeti Földalap földkészletéből termőföldet igényelhet vagy pénzbeni kártalanításra tarthat igényt 4000 Ft/AK értékben."
Az Fkbtv. 11. §-ának (1) bekezdése rögzíti, hogy: „ A földkiadó bizottságnak
a) a részarány-földtulajdonnak megfelelő föld, a tanya körüli föld kijelölésére és a tulajdonos birtokba helyezésére;
b) a részarány-földtulajdon helyének meghatározására;
c) a földterület tulajdonba adására és az értéknövekedést eredményező beruházási költség megállapítására;
d) a részarány-földtulajdonosok AK értékének arányos módosítására vonatkozó határozata az Áe. 42. § (1) bekezdésében meghatározott érdemi határozatnak minősül.”
A (2) bekezdés úgy szól, hogy  „A földkiadó bizottság eljárása illetékmentes, a földkiadási kérelem bejelentésére előírt határidő elmulasztása esetén igazolásnak nincs helye.”
A (3) bekezdés szerint: „A földkiadó bizottság határozata ellen fellebbezést nyújthat be, akinek a határozat jogát vagy jogos érdekét sérti. A fellebbezést a kézhezvételtől számított nyolc napon belül a megyei földművelésügyi hivatalhoz kell benyújtani.”
A (4) bekezdés úgy rendelkezik, hogy „A fellebbezést a megyei földművelésügyi hivatal bírálja el. A földkiadó bizottság az FM hivatal megkeresése alapján a fellebbezés elbírálásához szükséges iratokat véleményével ellátva 15 napon belül megküldi az FM hivatalnak. A földművelésügyi hivatal a földkiadó bizottság törvénysértő határozatát megsemmisíti és szükség esetén a bizottságot új eljárásra utasítja, illetőleg a megalapozatlan fellebbezést elutasítja.”
Az (5) bekezdés úgy szól, hogy „Az érdekeltek a határozat kézhezvételétől számított harminc napon belül benyújtott keresettel az illetékes helyi bíróságtól kérhetik a megyei (fővárosi) földművelésügyi hivatal határozatának a felülvizsgálatát. A bíróság a 13. § (5) bekezdése alapján történő AK érték módosítása tárgyában hozott határozat megváltoztatására is jogosult.”
Az FKbtv. 11/A. §-a azt rendeli, hogy: „Az FM hivatalnak az e törvény rendelkezései szerint első fokon hozott határozata ellen benyújtott fellebbezést a fővárosi földművelésügyi hivatal bírálja el. Ha a fővárosi földművelésügyi hivatal jár el első fokon, akkor a fellebbezést felettes szerve bírálja el.”
Az Fkbtv. 12. § (5) bekezdése arról rendelkezik, hogy "A szövetkezet használatában lévő, vagyonnevesítéssel nem érintett, kivett területeket (felhagyott külszíni bányák, tavak, vízállások, mocsarak, holtágak stb.) és a halastavakat a részarány-tulajdonú földek kiadására fel kell használni, azonban a jogosult az ingatlan elfogadására nem kötelezhető. Az ingatlanok tényleges művelési ágát meg kell állapítani, a földminősítést el kell végezni, ha pedig ez nem lehetséges, a területet a település legalacsonyabb AK értékű szántó, a halastavat a legmagasabb AK értékű szántó AK értékével kell figyelembe venni. A halastóban lévő halállomány értéke, valamint a halastó létesítéséhez szükséges építmények értéke AK értékben ki nem fejezett értéknövekedésnek minősül. A tulajdonjog ingatlan-nyilvántartási bejegyzése során a földrészletet a tényleges állapot szerint kell a nyilvántartásba felvenni.
A (6) bekezdés rendelkezései szerint "Amennyiben további AK hiány kielégítéséhez már nem szükséges, az (5) bekezdésben megjelölt ingatlanokat az Ámt. 25/A. §-ában foglaltak figyelembevételével árverésen kell értékesíteni."
•	A szövetkezetekről szóló 1992. évi I. törvény hatálybalépéséről és az átmeneti szabályokról szóló 1992. évi II. törvény (Ámt.) 25. §-ának (1) bekezdése úgy szól, hogy "A Kpt. szerinti, árverésre való kijelöléssel nem érintett valamennyi földet a tagok, a Kpt. 17. §-ában meghatározott mértékű földet pedig a tagok és az alkalmazottak tulajdonába kell adni, kivéve, ha a jogosult e jogáról lemond. A tulajdonba adásra a vagyonnevesítés szabályait kell megfelelően alkalmazni."
A (3) bekezdés szerint "A Kpt. szerinti árverés lebonyolítása után megmaradó szövetkezeti tulajdonú földet a vagyonnevesítés szabályainak megfelelő alkalmazásával a tagok tulajdonába kell adni."
Az Ámt. 25/A. § (1) bekezdése azt rögzíti, hogy "Ha a jogutód nélkül megszűnt, illetve a törvény hatálybalépését követően megszűnő szövetkezet után marad fel nem osztott termőföldvagyon, azt az FM hivatal árverésen értékesíti."
A (2) bekezdés azt rendeli, hogy "Ha a részarány-tulajdon kielégítését követően 100 AK-nál kisebb értékű földterület marad a szövetkezet használatában, és ennek felosztása során az egy főre jutó hányad a 0,5 AK-t nem éri el, az FM hivatal az (1) bekezdésben foglaltak szerint jár el."
•	Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény (Áe.) 4. §-ának (1) bekezdése rögzíti, hogy "A közigazgatási szerv a hatáskörébe tartozó ügyben az illetékességi területén köteles eljárni. Ha e kötelességének nem tesz eleget, erre a felettes szerve - kérelemre vagy hivatalból - utasítja."
A (2) bekezdés szerint "Ha a közigazgatási szerv a felettes szervének utasítására nyolc napon belül nem hoz érdemi határozatot - a (3) bekezdésben foglaltak kivételével -, a felettes szerv az ügyfél kérelmére az ügyet magához vonja. A felettes szerv az ügyben első fokon jár el, vagy az elsőfokú eljárásra a mulasztóval azonos hatáskörű közigazgatási szervet - azzal egyetértésben - jelöl ki. A kijelölt közigazgatási szerv - ha jogszabály másként nem rendelkezik - harminc napon belül érdemi határozatot hozni köteles."
Az (5) bekezdés úgy szól, hogy "Ha nincs felettes szerv, illetőleg a felettes szerv intézkedési vagy eljárási kötelezettségének nem tesz eleget, a megyei (fővárosi) bíróság a fél kérelmére nemperes eljárásban kötelezi a közigazgatási szervet az eljárás lefolytatására."
Az Áe. 15. §-ának (1) bekezdése rögzíti, hogy "Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg."
Az (5) bekezdés azt rendeli, hogy "Az eljáró közigazgatási szerv vezetője a határidőt indokolt esetben egy ízben legfeljebb harminc nappal meghosszabbíthatja. Erről - kérelemre indult eljárás esetén - az ügyfelet értesíteni kell."
Az FM Hivatal tájékoztatása szerint a földkiadó bizottságok tevékenysége a megyében 44 gazdálkodó egység gazdálkodási területén lévő termőföld kiadására terjedt ki. A földkiadó bizottságok működésük megszűnéséig - 1996. december 31. napjáig - a megye közigazgatási területén lévő termőföldekből a részarány föld-magántulajdonosok részére elkülönített 801.726 aranykorona értéknek megfelelő földből 258.156 aranykorona értékű földet adtak ki.
A földkiadó bizottságok tevékenységének megszűnését követően a földkiadási feladatokat a 44 gazdálkodó egység gazdálkodási területén 1997. január 1. napjától az FM Hivatal vette át, melynek egyebek mellett feladatát képezte ettől az időponttól a földkiadó bizottságok által ki nem adott részaránytulajdonnak megfelelő 543.570 aranykorona értékű föld kiadása is.
A Megyei FM Hivatal 1997. január 1. napjától a már említett 543.570 aranykorona értékű termőföldből 2003. október végéig 510.872 aranykorona értékű földet már kiadott, s így már csak 32.698 aranykorona értékű részaránytulajdonnak megfelelő termőföld vár kiadásra. 
A kapott tájékoztatás szerint a részaránytulajdonnak megfelelő termőföld teljes mértékben való kiadására - azaz az idézett törvényhely szerinti utolsó földkiadásról rendelkező földkiadást teljesítő FM hivatali határozat kiadmányozására - várhatóan 2004. év első felének végén kerül sor.
A még ki nem adott 32.698 aranykorona értékű részaránytulajdonnak megfelelő termőföld határozattal való kiadása a megyében lévő 44 gazdálkodó egységből 16 gazdálkodó egységet érint, mivelhogy további 28 gazdálkodó egység gazdálkodási területén a földkiadási munka befejeződött. Az említett 16 gazdálkodó egység közül 3 gazdálkodó egységben várhatóan ez év végéig, további 13 gazdálkodó egységben pedig várhatóan a jövő év közepéig  fejeződik be a földkiadási munka az esetben, ha e feladatok végrehajtását elhúzódó peres ügyek nem akadályozzák.
A vizsgálat során az is megállapítható volt, hogy az Fkbtv. rendelkezései szerinti aranykoronánként 4000 Ft-tal való kártalanítás eddig mindössze 650 aranykorona értékre terjedt ki, mely a hivatal által határozattal kiadott termőföldek aranykorona értékéhez viszonyítva nem számottevő.
A vizsgálat azt is megállapította, hogy nem fordult elő olyan eset, hogy a hivatal által lebonyolított sorsolás ellen az arra jogosultak 48 órán belül kifogással (jogorvoslattal) éltek volna. A Hivatal által hozott földkiadási határozatok ellen benyújtott fellebbezések száma nem érte el a 200-at. E fellebbezések egy része saját hatáskörben orvosolható volt.
A kapott tájékoztatás szerint a földkiadási munka mielőbbi befejezését segítené a földkiadási munka végzéséhez korábban foglalkoztatott megbízottak közül néhány tevékenységének igénybevételéhez szükséges forrás biztosítása. Egyes esetekben a földkiadási munkát gátolja a peres ügyek elhúzódása, a kiadásra váró földterületeken lévő teher törlésének elhúzódása, valamint a felszámolás alatt álló egyes gazdálkodó egységekben keletkezett maradványföldek kiadhatóságának a felszámoló által való vitatása.
A kapott tájékoztatás szerint a földkiadó bizottság, illetve az FM Hivatal földkiadási tevékenységét mind a földkiadással érintett gazdálkodó szervezetek, mind a települési önkormányzatok segítőkész tevékenysége jellemezte. Így a földkiadási munkát a megyében különös figyelem kísérte.
Megállapítható volt az is, hogy az FM Hivatal vezetése a részarántulajdonnak megfelelő termőföld mielőbbi kiadását, és a földkiadási munka mielőbbi befejezését fontos feladatként kezeli. Tapasztalható volt az is, hogy a földkiadási tevékenységet végzők is felkészültek, és tevékenységüket az Fkbtv. rendelkezései szerint körültekintéssel, a részaránytulajdonosok megelégedése mellett végzik.
Vizsgálatom során a földkiadási munkával összefüggésben az alkotmányos jogok megsértését eredményező olyan visszásságot nem tapasztaltam, mely okot adott volna intézkedés kezdeményezésére.
Jelentésem egy példányának megküldésével 
- a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium Komárom-Esztergom Megyei Földművelésügyi Hivatalának vezetőjét, valamint 
- a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztert is tájékoztattam.

Budapest, 2003. december 3.

Lenkovics Barnabás