Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének
Jelentése
az OBH 5523/2003. számú ügyben

Előadó: dr. Győrffy Zsuzsanna

Az eljárás megindítása

A panaszos, aki Budapest Főváros IV. kerületének állandó bejelentett lakosa az Országgyűlési Biztosok Hivatala Panaszirodáján előadta, hogy feleségétől elvált, két kiskorú gyermekét egyedül neveli. A panaszos főiskolai hallgató, a háromtagú család megélhetését ösztöndíjából, a diákhitelből és a gyermekek után járó családi pótlékból próbálja biztosítani. Nyáron csak családi pótlékot kap.

A panaszos Budapest Főváros IV. kerület Újpest Önkormányzat Polgármesteri Hivatalánál (a továbbiakban: önkormányzat) rendszeres gyermeknevelési támogatás iránti kérelmet nyújtott be. A beadvány szerint a képviselő-testület panaszos kérelmét azzal az indoklással utasította el, hogy a családban az egy főre eső jövedelem meghaladja az öregségi nyugdíjminimum legkisebb összegét. A panaszos szerint ez nem fedi a valóságot, ezért a határozatot megfellebbezte, de azt a beadvány benyújtásáig (2003. november 12.) nem bírálták el.

A panaszos elvált feleségének gondnokság alá helyezése folyamatban van, a gyermekek után tartásdíjat nem kap. A panaszos kérte a gyermekek után járó tartásdíj állam általi megelőlegezését, de kérelmét a gyámhivatal elutasította.

A beadvány alkotmányos jogokkal összefüggő sérelemre utalt, ezért az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv.) 16. § (1) bekezdése alapján vizsgálatot indítottam. Az önkormányzat polgármesterétől tájékoztatást és az ügyben rendelkezésére álló dokumentumok másolatát kértem. 

A megállapított tényállás

I. A panaszos által rendelkezésemre bocsátott dokumentumok szerint a panaszos gyermekeit a szülők válása után a bíróság édesanyjuknál helyezte el. A panaszos az anya egészségi állapota miatt (gondnokság alá helyezése folyamatban van) a Tatabányai Városi Bíróságon pert indított a gyermekelhelyezés megváltoztatása iránt. Az eljárás folyamatban van, a bíróság gyermektartásdíjat ideiglenes intézkedéssel nem állapított meg.

II. A panaszos 2003. július 16-án az önkormányzatnál rendszeres gyermeknevelési támogatás megállapítását kérte.

Az önkormányzat a panaszost július 29-én hiánypótlásra szólította fel, melynek a panaszos augusztus 25-én tett eleget. 

Az önkormányzat a panaszos kérelmét 29626/3/2003. számú, augusztus 28-án kelt határozatával – tekintettel arra, hogy a becsatolt jövedelemigazolások szerint a panaszos családjában az egy főre jutó havi jövedelem összege a kérelem benyújtását megelőző három hónap átlagát figyelembe véve meghaladta az öregségi nyugdíjminimum összegét – elutasította. Az önkormányzat a határozat indoklását 29626/5/2003. számú, október 2-án kelt határozatával akként módosította, hogy vállalkozók esetében az Adó és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal (a továbbiakban: APEH) jövedelemigazolás alapján kell számítani az egy főre eső jövedelmet. (A panaszos szellemi szabadfoglalkozásúként van bejelentve, ebből származó jövedelme 2002. évben – az APEH által kiadott jövedelemigazolás szerint – 861.000 Ft. volt.)

A panaszos a határozatot szeptember 10-én megfellebbezte. 

Október 1-jén az önkormányzat a panaszos tartózkodási helye szerint illetékes XIII. kerületi társhatóságot környezettanulmány készítésére kérte. (Az önkormányzat helyi rendelete szerint a fellebbezés elbírálásához környezettanulmányt kell készíteni.) Kérelmére választ nem kapott, ezért azt november 4-én megismételte. A környezettanulmányt a társhatóság november 10-én küldte meg az önkormányzatnak.

November 11-én az önkormányzat tájékoztatta a panaszost arról, hogy jogorvoslati kérelmét a Népjóléti és Lakásügyi Bizottság előzetesen véleményezi, és azt a Képviselőtestület bírálja el. A bizottság a panaszos rendszeres gyermeknevelési támogatás iránti kérelmét elutasító határozat helybenhagyását javasolta. Az önkormányzat szociális osztálya vezetőjének telefoni tájékoztatása szerint a Képviselőtestület a környezettanulmány kézhezvétele óta nem ülésezett, arra várhatóan 2004 februárjában kerül sor. 

A panaszost – kérelmére – az önkormányzat 4921/2004. számú, január 22-én kelt határozatával 23.200 Ft. rendkívüli gyermekvédelmi támogatásban részesítette.

Az ügy jogszabályi háttere

A Magyar Köztársaság Alkotmánya

2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
17. § A Magyar Köztársaság a rászorulókról kiterjedt szociális intézkedésekkel gondoskodik.
57. § (5) A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot - a jogviták ésszerű időn belüli elbírálásának érdekében, azzal arányosan - a jelenlévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja.
67. § (1) A Magyar Köztársaságban minden gyermeknek joga van a családja, az állam és a társadalom részéről arra a védelemre és gondoskodásra, amely a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges.

1997. évi XXXI. törvény a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról

19. § (1) A rendszeres gyermekvédelmi támogatás (a továbbiakban: rendszeres támogatás) célja a szociálisan hátrányos helyzetben lévő családok anyagi támogatása a gyermek családi környezetben történő ellátásának elősegítése, illetve a gyermek családból történő kiemelésének megelőzése érdekében.
(2) A települési önkormányzat képviselő-testülete a gyermeket rendszeres támogatásban részesíti, ha a gyermeket gondozó családban az egy főre jutó havi jövedelem összege nem haladja meg az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegét (a továbbiakban: az öregségi nyugdíj legkisebb összege) és a családban történő nevelkedés nem áll a gyermek érdekével ellentétben, feltéve, hogy a települési önkormányzat rendelete alapján elrendelt vagyoni helyzet vizsgálata során az egy főre jutó vagyon értéke nem haladja meg külön-külön vagy együttesen a (7) bekezdésben meghatározott értéket.
(3) Az egy főre jutó jövedelem megállapításánál a 131. § (2) bekezdését kell alkalmazni. Ettől eltérni akkor lehet, ha a jövedelmi viszonyokban igazolható ok miatt tartós romlás vélelmezhető.
(4) A (2) bekezdésben meghatározott összeg számításánál - a kérelem benyújtása időpontjában - közös háztartásban élő közeli hozzátartozóként kell figyelembe venni a) a szülőt, a szülő házastársát vagy élettársát, b) a 20 évesnél fiatalabb, önálló keresettel nem rendelkező gyermeket, c) a 25 évesnél fiatalabb, önálló keresettel nem rendelkező nappali tagozaton egyetemi, főiskolai tanulmányokat folytató gyermeket ,d) korhatárra való tekintet nélkül a tartósan beteg, illetőleg a testi, érzékszervi, értelmi, beszéd vagy más fogyatékos (a továbbiakban: tartósan beteg, illetőleg fogyatékos) gyermeket, e) az a)-d) pontokba nem tartozó, a Csjt. alapján a szülő vagy házastársa által eltartott rokont.
(5) A kérelemben, valamint a jövedelemnyilatkozatban szereplő adatok valódisága környezettanulmány készítésével vizsgálható. A jogosultság elbírálásánál a települési önkormányzat rendelete a vagyoni helyzet vizsgálatát akkor írhatja elő, ha az önkormányzat hivatalos tudomása vagy a környezettanulmány megállapításai alapján a gyermeket gondozó család életkörülményei nem felelnek meg a jövedelemnyilatkozatban szereplő adatoknak.
21. § (1) A települési önkormányzat képviselő-testülete a gyermeket a rendeletében meghatározott mértékű rendkívüli gyermekvédelmi támogatásban részesíti (a továbbiakban: rendkívüli támogatás), ha a gyermeket gondozó család időszakosan létfenntartási gondokkal küzd, vagy létfenntartást veszélyeztető rendkívüli élethelyzetbe került.
(2) Elsősorban azokat a gyermekeket, illetve családokat kell alkalmanként rendkívüli támogatásban részesíteni, akiknek az ellátásáról más módon nem lehet gondoskodni, illetve az alkalmanként jelentkező többletkiadások - különösen a szociális válsághelyzetben lévő várandós anya gyermekének megtartása, a gyermek fogadásának előkészítéséhez kapcsolódó kiadások, a nevelésbe vett gyermek családjával való kapcsolattartásának, illetve a gyermek családba való visszakerülésének elősegítése, betegség vagy iskoláztatás - miatt anyagi segítségre szorulnak.
(3) A rendkívüli támogatás iránti kérelmet a szülő vagy más törvényes képviselő a lakóhelye szerint illetékes települési önkormányzat polgármesteri hivatalánál vagy az önkormányzat rendeletében meghatározott szervnél terjeszti elő.
22. § (1) A gyermektartásdíj megelőlegezésének akkor van helye, ha a) a bíróság a tartásdíjat jogerős határozatában már megállapította vagy van olyan külföldi bíróság, vagy más hatóság által hozott jogerős határozat, amelyet a Magyarországon élő gyermek javára nemzetközi szerződés vagy viszonosság alapján kell végrehajtani…
131. § (1) A helyi önkormányzat hatáskörébe tartozó ellátásoknál az igazolás és a nyilatkozat tartalmát, benyújtásának részletes szabályait, az elbírálás részletes szempontjait, a jövedelemszámításnál irányadó időszakot a helyi önkormányzat rendeletben szabályozza.
(2) A jövedelemszámításnál irányadó időszak - ha a törvény másképpen nem rendelkezik - a havonta rendszeresen mérhető jövedelmeknél a három hónapot, egyéb jövedelmeknél pedig az egy évet nem haladhatja meg.
(3) A pénzbeli és természetbeni ellátás - jogerős megállapítása esetén - a kérelem benyújtásától esedékes.
1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól
15. § (1) Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg.
(2) A testületi szerv hatáskörébe tartozó egyedi államigazgatási ügyben az (1) bekezdésben meghatározott határidőn belül, vagy ha ez nem lehetséges, legkésőbb a soron következő testületi ülésen kell határozni.
10. § A közigazgatási szervtől kapott megkeresésnek minden szerv köteles a saját feladatkörében tizenöt napon belül eleget tenni.
11. § (1) Ha az államigazgatási ügyben más közigazgatási szerv illetékességi területén kell eljárási cselekményt végezni, ennek teljesítésére a hatáskörrel rendelkező illetékes közigazgatási szervet kell megkeresni.
(2) A megkeresett közigazgatási szerv a megkeresés teljesítését csak akkor tagadhatja meg, ha az nem tartozik a hatáskörébe, vagy arra nem illetékes. Ilyenkor a megkeresést haladéktalanul a hatáskörrel rendelkező illetékes szervhez kell áttenni. Erről a megkereső közigazgatási szervet egyidejűleg értesíteni kell.

A vizsgálat megállapításai

I. A bíróság a gyermekek után tartásdíj fizetésre jogerősen még nem kötelezte az anyát, ezért a gyermektartásdíj állam általi megelőlegezéséről nem hozhatott határozatot a gyámhivatal. Jogerős határozat és a jogorvoslati lehetőség kimerítésének hiányában a beadványnak a gyermektartásdíj állam általi megelőzést érintő részét – hatásköröm hiányában – nem vizsgáltam.

II. A panaszos 2003. július 16-án benyújtott kérelméről az önkormányzat augusztus 28-án döntött. Késedelmének oka az volt, hogy a hiánypótlásra felszólításnak a panaszos csak augusztus 25-én tett eleget. A rendszeres gyermekvédelmi támogatási kérelem elutasításának az volt az oka, hogy a panaszos családjában az egy főre eső jövedelem meghaladta a jogszabályban előírtakat. A törvény ebben az esetben nem ad lehetőséget a méltányossági jog gyakorlására. Az augusztus 28-án kelt határozat indoklása szerint az önkormányzat a panaszos jövedelmének a kérelem benyújtását megelőző három hónap átlagát vette figyelembe. A panaszos azonban szellemi szabadfoglalkozásúként van bejelentve az APEH-nál, ezért jövedelmét az APEH által kiállított jövedelemigazolás alapján lehetett kiszámítani. A 2003 nyarán kért jövedelemigazolás a 2002-es évi adóbevallás alapján készült. Az önkormányzatnak az egy főre eső jövedelem számításánál ezeket az adatokat kellett figyelembe vennie, határozatát ennek megfelelően módosította.

A panaszos fellebbezését követően, annak elbírálásához az önkormányzat – helyi rendelete előírásának megfelelően – a XIII. kerületi társhatóságot arra kérte készítsen környezettanulmányt a panaszos tartózkodási helyén. A gyermekvédelmi törvény a környezettanulmány készítésére lehetőséget ad, így az önkormányzat helyi rendeletének előírása törvényi felhatalmazáson alapul.

A társhatóság csak sürgetésre, a megkeresést követően több mint egy hónap múlva küldte meg a kért környezettanulmányt az önkormányzatnak. A XIII. kerületi önkormányzat késedelmes eljárása miatt a panaszos fellebbezéséről csak a 2004 februárjában esedékes képviselőtestületi ülésén tudnak dönteni.

Megállapítom, hogy Budapest Főváros IV. kerület Újpest Önkormányzat Polgármesteri Hivatala eljárása során alkotmányos jogokkal összefüggésbe hozható visszásságot nem okozott.

Megállapítom továbbá, hogy Budapest Főváros XIII. kerület Polgármesteri Hivatal késedelmes eljárása – akkor is, ha a IV. kerületi Népjóléti és Lakásügyi Bizottság a panaszos jövedelme miatt az első fokon hozott határozat helybenhagyását javasolta – a jogállamiságból eredő jogbiztonsággal, ezen belül a tisztességes eljárással összefüggésben visszásságot okozott. 

A jogsértések elkerülése érdekében az Obtv. 21. § (1) bekezdése alapján Budapest Főváros XIII. kerület Polgármesteri Hivatal jegyzőjénél kezdeményezem: a szociális osztály vezetőjének figyelmét hívja fel – tekintettel azok garanciális jelentőségére – az államigazgatási eljárásról szóló törvényben meghatározott határidők betartására.

Budapest, 2004. február 12.

Takács Albert