Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 5420/2003. számú ügyben

Előadó: Dr. Kunné dr. Simonyi Anna

Az eljárás megindulása:

A panaszos a fia lakásának rendeltetéstől eltérő használatával kapcsolatos építésügyi eljárást sérelmezte.
Figyelemmel arra, hogy a beadványban írtak a jogállamiságból fakadó jogbiztonság alkotmányos elvének érvényesülésével, valamint a jogorvoslathoz fűződő alkotmányos joggal összefüggő visszásság gyanújára engedtek következtetni, az ügyben vizsgálatot indítottam. A vizsgálat megindításával egyidejűleg, az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 18. § (3) bekezdése alapján felkértem a Fővárosi Közigazgatási Hivatal vezetőjét, hogy a panasszal kapcsolatos álláspontjáról adjon tájékoztatást és intézkedést kértem, amennyiben a panasz megalapozott.

Az ügy jogszabályi háttere:

1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól (Áe.)

15. § (1) Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg.
(5) Az eljáró közigazgatási szerv vezetője a határidőt indokolt esetben egy ízben legfeljebb harminc nappal meghosszabbíthatja. Erről - kérelemre indult eljárás esetén - az ügyfelet értesíteni kell.
65. § (1) A fellebbezést annál a közigazgatási szervnél kell előterjeszteni, amely a megtámadott határozatot hozta. A fellebbezésben új tények és bizonyítékok is felhozhatók.
(2) A fellebbezést az ügy összes iratával a fellebbezési határidő leteltétől számított nyolc napon belül fel kell terjeszteni a felettes szervhez, kivéve ha a közigazgatási szerv a megtámadott határozatot visszavonja, illetőleg a fellebbezésnek megfelelően módosítja, kijavítja vagy kiegészíti.

1997. évi LXXVIII. törvény az épített környezet alakításáról és védelméről (Ét.)
34. § (1) Telekalakításhoz, építmény, építményrész, épületegyüttes megépítéséhez, átalakításához, bővítéséhez, felújításához, helyreállításához, korszerűsítéséhez, lebontásához, elmozdításához, illetve használatbavételéhez, fennmaradásához vagy a rendeltetésének megváltoztatásához (a továbbiakban együtt: építési munka) a jogszabályokban meghatározott esetekben az építésügyi hatóság engedélye szükséges.
(5) Az építésügyi hatósági engedélyezéskor az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől számított 60 napon belül meg kell hozni.

A megállapított tényállás:

A Közigazgatási Hivatal vezetőjének tájékoztatásából, majd az utóbb a váci jegyzőtől bekért, az ügyre vonatkozó előzményi iratokból megállapítható, hogy a panaszos fia a tulajdonában álló lakásingatlan rendeltetésének módosítását kérte autós iskolaként (iroda és oktatóterem) való használatára. A lakóház (társasház) egyik tulajdonosa fellebbezést nyújtott be az engedélyező határozat ellen, 2003. június 11-én. Az első fokú építésügyi hatóság a jogorvoslati kérelmet azonban csak 2003. szeptember 9-én terjesztette fel elbírálásra a Pest Megyei Közigazgatási Hivatalnak. A másodfokú hatóság a fellebbezést elbírálva módosította az engedélyt, és kötelezte a kérelmezőt bizonyos, a fellebbező háborítatlan lakáshasználatát biztosító szigetelési munkálatok elvégzésére.

A vizsgálat megállapításai:

Kétségtelen, hogy az építésügyi hatóság jentősen túllépte az Áe. 65. § (2) bekezdésben meghatározott 8 napos, a felettes szervhez történő felterjesztés határidejét, amikor a benyújtott fellebbezést közel 4 hónap elteltével küldte meg elbírálásra a Pest Megyei Közigazgatási Hivatalnak. Ugyanakkor megállapítottam, hogy a váci jegyző a mulasztást észlelve, azt pótolta, és egyidejűleg munkajogilag felelősségre vonta az ügyintézőt munkaköri kötelezettsége vétkes megszegése miatt. A fegyelmi eljárás során hozott büntetés kiszabásánál a jegyző figyelemmel volt arra, hogy az érintett ügyintéző jelentős többletmunkát végzett, miután az építésügyi hatóság két munkatársa huzamos ideig betegség miatt távol volt hivatalától.

Megállapítottam, hogy a Vác Város Önkormányzat Polgármesteri Hivatala elhúzódó eljárásával, a jogállamiságból fakadó jogbiztonság részét képező tisztességes eljárás követelményét és a panaszos törvényes érdekeit egyaránt megsértve, alkotmányos joggal összefüggő visszásságot okozott, amelyet azonban a panasz benyújtását megelőzően, saját hatáskörében orvosolt.

Fentieken túl - a hivatkozott ügyhátralékra is tekintettel! -  szükségesnek tartom felhívni a figyelmet arra, hogy az Alkotmánybíróság 72/1995.(XII.15) AB számú határozatában elvi éllel szögezte le:" Az államigazgatási eljárást szabályozó törvények nem biztosítanak sem jogorvoslati lehetőséget, sem más hatékony jogi eszközt – még a kérelemre indult eljárásokban sem – az ügyfélnek arra, hogy a közigazgatási határozat meghozatalát – a jogszabályokban előírt elintézési határidő huzamos idejű elmulasztása okán – kikényszeríthesse.
Nincs alanyi joga a kérelmezőnek arra, hogy a közigazgatás hallgatása esetén ügyének eldöntése érdekében valamilyen jogorvoslattal élhessen. A döntés hiánya miatt nem nyújthat be fellebbezést, s nem kérhet bírósági felülvizsgálatot sem. Ezen jogorvoslati eszközök igénybevételét ugyanis a törvények – kiemelten az Áe. 62., 71. és 72. §-ai – csak a már meghozott határozat megtámadása céljából teszik lehetővé.
A közigazgatási szerv kártérítési felelősségének bírósági megállapításából eredő fenyegetettsége ugyan valamelyest a határozat túlzott késedelem nélküli kiadására ösztönöz, de nem általánosan. A kár megtérítésére irányuló követelés ugyanis legfeljebb a mulasztás következményeként keletkezett kár utólagos igénylésére nyújt lehetőséget, magának a jogellenes helyzetnek a megszüntetésére nem.
A közigazgatási eljárásban az ügyintézési határidők betartásának garanciális jelentősége van.
Az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében meghatározott jogállam fogalmának egyik feltétlen ismérve a jogbiztonság. A jogbiztonságnak viszont elengedhetetlen követelménye, hogy a jogalkalmazói magatartás – adott esetben: az államigazgatás és az önkormányzat döntési feladat- és hatáskörébe tartozó ügy törvényi szabályozás szerinti elintézésének időtartama – előre kiszámítható legyen. 
Az ügyfél közigazgatási határozathozatalra vonatkozó joga nem tehető függővé attól, hogy a közigazgatási szerv milyen időpontban hajlandó dönteni a hatáskörébe utalt ügyben. A közigazgatásnak ugyanis alkotmányos kötelessége, hogy hatáskörét gyakorolja, azaz illetékességi területén a hatáskörébe utalt ügyben az erre megszabott idő alatt érdemi döntést hozzon. (...) Akár kérelemre, akár hivatalból indul tehát az eljárás, a közigazgatási határozat előírt időben történő kiadása jogos magán- és - közvetlenül vagy közvetve - közérdeket szolgál.” Hasonlóan a hivatkozott alkotmánybírósági határozathoz, az Áe-ben a fellebbezés felterjesztésére megállapított  ügyintézési határidő túllépése is a jogos magánérdeket sérti. 
A vizsgálat által feltárt, hivatali mulasztásban megnyilvánuló alkotmányos joggal összefüggő visszásság orvoslására - tekintettel arra, hogy a panaszos ügyében az első fokú építésügyi hatóság a mulasztását pótolta - ajánlást nem teszek.  Figyelemmel arra, hogy a jegyző a fegyelmi vétséget elkövető munkatársával szemben eljárt (semmilyen más hatóság hatáskörébe tartozó) egyéb intézkedést sem kezdeményezek.

Budapest, 2004. április 8.
Lenkovics Barnabás