Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének
Jelentése
az OBH 5374/2003. sz. ügyben

Előadó: dr. Tomolák Katalin
Az eljárás megindulása
A panaszos hivatalunkhoz intézett beadványa szerint miután azt tapasztalta, hogy az anya gondozásába helyezett kisebbik gyermeke egészségi és pszichés állapota folyamatosan romlik, védelembe vételi eljárást kezdeményezett a Veszprém Megyei Jogú Város jegyzőjénél, egyben a gyermek veszélyeztetettségét jelezte a Veszprémi Gyámhivatalban. A panaszos sérelmezte, hogy a hatóságok részéről a gyermek érdekében érdemi intézkedés nem történt, holott az anya életkörülményei, magatartása, egészségi állapota ezt indokolta volna. Kifogásolta továbbá, hogy a Legfőbb Ügyészség elutasította panaszát, melyet a Veszprémi Rendőrkapitányság – kiskorú veszélyeztetésének bűntette miatt az anya ellen indult bűnügyben hozott – nyomozást megszüntető határozata ellen nyújtott be.
A panaszos beadványában foglaltakkal kapcsolatban felmerült az Alkotmányban rögzített demokratikus jogállamiságból eredő jogbiztonsághoz, ezen belül a tisztességes eljáráshoz fűződő jog sérelmének gyanúja, ezért az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv.) 16. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazásom alapján az ügyben vizsgálatot indítottam.
Az ügyben illetékes Veszprém Megyei Jogú Város jegyzőjétől, (a továbbiakban: jegyző) valamint a Veszprémi Gyámhivatal (a továbbiakban: gyámhivatal) vezetőjétől a beadvánnyal kapcsolatban tájékoztatást kértem, egyidejűleg bekértem a keletkezett dokumentumok másolatát, és azokat áttanulmányoztam.
 
A megállapított tényállás
A panaszos 2003. július 24-én Szombathely Megyei Jogú Város Polgármesteri Hivatalának Családvédelmi Osztályánál tett jegyzőkönyvbe foglalt nyilatkozatában kérte az anya gondozásában élő kisebbik gyermeke védelembe vételét. A jegyzőkönyvet 2003. augusztus 7-én a Családvédelmi Osztály megküldte a kapcsolattartási ügyben illetékes gyámhivatalhoz. A gyámhivatal a panaszos kérelmét 2003. augusztus 28-án a védelembe vételi eljárás lefolytatására illetékes Veszprém Megyei jogú Város Polgármesteri Hivatalának Szociális és Gyermekvédelmi Irodájához (a továbbiakban: gyermekvédelmi iroda) átette. A gyermekvédelmi iroda azonnal megkereste a Családsegítő és Gyermekjóléti Szolgálat (a továbbiakban: gyermekjóléti szolgálat) vezetőjét, hogy a gyermek védelembe vételére 15 napon belül tegyen javaslatot. Az intézmény vezetője azonban – hosszabb távollétére hivatkozva – kérte a hatóság ügyintézési határidejének 30 nappal történő meghosszabbítását. A kérelemnek a gyermekvédelmi iroda a 15152/2/2003. számú, 2003. szeptember 23-án kelt határozatával helyt adott. A gyermekjóléti szolgálat vezetőjének javaslata 2003. október 13-i iktatással érkezett a gyermekvédelmi irodához. A javaslat szerint az anya személyisége alkalmas a gyermek nevelésére, őt sem pszichésen, sem fizikailag nem veszélyezteti, a fejlődéshez szükséges feltételeket maximálisan biztosítja. A 2002 januárja óta – alapellátás keretében – folytatott családgondozás során az anya mindvégig együttműködő volt. (Erre tekintettel a családgondozás 2003 október hónaptól megszűnt.) Az intézményvezető a rendelkezésére álló szakértői vélemények alapján utalt arra is, hogy a gyermeknél jelentkező viselkedési problémák mindaddig nem fognak megszűnni, míg a szülők között elmérgesedett viszony nem rendeződik. 
A gyermekvédelmi iroda a gyermekjóléti szolgálat javaslata birtokában 2003. október 21-én tárgyalást tartott, ahol meghallgatta az anyát, és a gyermekjóléti szolgálat családgondozóját, majd 2003. november 3-án lakóhelyén felkereste, és meghallgatta a kiskorú gyermeket is. Ezt követően 2003. november 5-én kelt megkeresésében felkérte Szombathely Megyei Jogú Város Polgármesteri Hivatalának Egészségügyi, Szociális és Családvédelmi Osztályát, hogy az illetékességi területén lakó panaszossal ismertesse ügye állását, valamint nyilatkoztassa őt.
A panaszos nyilatkozatáról felvett jegyzőkönyv 2004. január 15-én érkezett a gyermekvédelmi irodához. Miután a gyermekvédelmi iroda eljárása során azt állapította meg, hogy a kiskorú veszélyeztetettsége az anya gondozásában nem áll fenn, a panaszos gyermeke védelembe vételére irányuló kérelmét a 819/3/2004. számú, 2004. január 16-án kelt határozatával elutasította. A határozat – tekintettel arra, hogy az érdekeltek nem éltek jogorvoslati lehetőségükkel – 2004. február 5-én jogerőre emelkedett.  A jegyző tájékoztatása szerint az azóta eltelt idő alatt a gyermek veszélyeztetettségére utaló jelzés hatóságukhoz nem érkezett.
A gyámhivatal vezetőjének tájékoztatása szerint a panaszos – közvetlen a gyermekeinek elhelyezését kimondó bírósági ítélet megszületése után – szakértői vizsgálat elrendelését kérte annak megállapítására, hogy gyermekei erkölcsileg és pszichikailag melyik szülőnél vannak jobb helyen. A panaszos ezen kérelmét – személyes meghallgatás során – visszavonta. Ezt követően 2003. július 24-én Szombathely Megyei Jogú Város Polgármesteri Hivatalának Családvédelmi Osztályán jegyzőkönyvbe foglalt nyilatkozatában kérte az anya gondozásába helyezett gyermeke védelembe vételét. A gyámhivatal a panaszos kérelmét további ügyintézés céljából az arra illetékes gyermekvédelmi irodához áttette.    

Az ügy jogszabályi háttere
A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól
15. § (1) Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg. (5) Az eljáró közigazgatási szerv vezetője a határidőt indokolt esetben egy ízben legfeljebb harminc nappal meghosszabbíthatja. Erről - kérelemre indult eljárás esetén - az ügyfelet értesíteni kell.

1997. évi XXXI. törvény a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról (Gyvt.)
107. § (1) A települési önkormányzat jegyzője e) dönt a gyermek védelembe vételéről és annak megszüntetéséről,

149/1997. (IX. 10.) Korm. rendelet a gyámhatóságokról, valamint a gyermekvédelmi és gyámügyi igazgatásról (Gyer.)
84.§ (3) Ha a védelembe vétel iránti eljárás nem a gyermekjóléti szolgálat javaslatára indult, a jegyző megkeresi a gyermekjóléti szolgálatot a (2) bekezdés szerinti javaslat 15 napon belül történő megtételére.
85. § (1) A jegyző a védelembe vétel iránti kérelmet elutasítja, illetve a hivatalból indított eljárást megszünteti, ha a gyermek veszélyeztetettsége nem áll fenn.
86. § (1) A jegyző a védelembe vétel iránti eljárás során tárgyalást tart.

A vizsgálat megállapításai
Vizsgálatom során megállapítottam, hogy a gyermekvédelmi iroda a jogszabályban kötelezően előírt valamennyi eljárási cselekményt elvégezte – bekérte a gyermekjóléti szolgálat javaslatát, meghallgatta és nyilatkoztatta a szülőket, a gyermeket, valamint a családgondozót – tehát ezirányú mulasztást nem követett el. Ugyanakkor a hatóság a panaszos gyermeke védelembe vételére irányuló kérelmének elutasításáról jóval a törvényes ügyintézési határidőn túl hozta meg érdemi döntését, vagyis ezen késedelmes eljárásával a demokratikus jogállamiságból eredő jogbiztonsággal, ezen belül is a tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggésben visszásságot okozott.
A Veszprémi Gyámhivatal eljárását vizsgálva azt állapítottam meg, hogy a panaszos gyermeke védelembe vételére irányuló kérelmét a vonatkozó jogszabályi rendelkezésre figyelemmel (Gyvt. 107. § e) pontja) tette át Veszprém Megyei Jogú Város Polgármesteri Hivatalának Szociális és Gyermekvédelmi Irodájához. Eljárása alkotmányos joggal összefüggő visszásságot nem okozott. 
A panaszos beadványában Legfőbb Ügyészségi döntést is sérelmezett. Tekintettel arra, hogy az Obtv. 29. § (2) bekezdésének f) pontja értelmében az ügyészség – kivéve az ügyészségi nyomozást végző ügyészi szervet – nem minősül hatóságnak, a Legfőbb Ügyészség döntésének vizsgálatát – hatáskör hiányában – mellőztem. 
A feltárt alkotmányos joggal kapcsolatos visszásságra tekintettel az Obtv. 21. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazásom alapján Veszprém Megyei Jogú Város jegyzőjénél kezdeményezem:
– a jövőben az ügyfelek kérelméről – az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény rendelkezésének megfelelően – az eljárási határidő betartásával döntsön. 

Budapest, 2004. szeptember 24.
Takács Albert sk.