Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 5087/2003. számú ügyben

Előadó: dr. Juhász Orsolya
Az eljárás megindulása
A panaszos anyósa képviseletében fordult az országgyűlési biztoshoz. Beadványában Rácalmás Nagyközség Önkormányzatának (a továbbiakban: Önkormányzat) eljárását sérelmezte, mivel nem intézkedik – az anyósa által lakott – ház csapadékvíz-elvezetésében. 
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdése alapján vizsgálatot indítottam, mert a panasz kapcsán felmerült az Alkotmányban deklarált, a jogállamiság részét képező jogbiztonsághoz és tisztességes eljáráshoz való, valamint a tulajdonhoz fűződő alkotmányos jogok sérelmének a lehetősége. 
Eljárásom során megkerestem, és az üggyel kapcsolatban tájékoztatatást illetve vizsgálat lefolytatását kértem az Önkormányzat jegyzőjétől, a Fejér Megyei Közigazgatási Hivatal Vezetőjétől (a továbbiakban: Hivatalvezető), valamint a Közép-Dunántúli Vízügyi Felügyelet (a továbbiakban: Felügyelőség) Igazgatójától. 

A megállapított tényállás
Rácalmás Nagyközségben lösz magaspart található, amely a panasszal érintett – több mint 100 éves – lakóingatlan természetes határa. 
A panaszos levelében kitért arra, hogy „a telek NY-K irányban lejt, laza, löszös talajszerkezetű (…) a végén lévő 10-12 méter magas függőleges partfalról nagyobb esőzésnél háborítatlanul zúdul a csapadékvíz a telekre, a lakóépület falában felszívódik a talajnedvesség, melynek eredményeképpen a ház falán repedések keletkeztek.” 
Levelében előadta azt is, hogy „több esetben fordult anyósa képviseletében a polgármesteri hivatalhoz, de érdemi előrelépés nem történt, leveleire többszöri sürgetésre kapott csak választ.” 
Kifogásolja továbbá az Önkormányzat 47/2003. (III.11.) sz. határozatában foglaltakat, nem érti, hogy a probléma megoldásában miért nem intézkednek. Álláspontja szerint a csapadékvíz elvezetése önkormányzati feladat. 
Az Önkormányzat munkatársai megkeresésemre helyszíni szemlét folytattak le. Válaszlevelében az Önkormányzat jegyzője kifejtette, hogy „a házról lezúduló csapadékvíz csatorna hiányában közvetlenül a lakóház alá folyik, amely feltételezhetően alap nélkül épült. (…) A településrészen szennyvízcsatornázás, útépítés, felszíni vízelvezetés, támasztótöltés építése történt az elmúlt években. Összességében több száz millió forintot költöttünk a csúszásveszélyes magaspartra épült ófalú stabilizálására.”
A Hivatalvezető által lefolytatott vizsgálat megállapította, hogy az Önkormányzat képviselő-testülete által hozott 47/2003. (III.11.) KT. sz. és 87/2003. (V.12.) KT sz. határozatok nem jogsértők – sem a döntéshozatali eljárás, sem a döntés jogszerűségének szempontjából –, ezért ellenük észrevételt nem tett. 
A Hivatalvezető ugyancsak helyszíni szemlét tartott, melynek során megállapításra került, hogy „az ingatlanon álló lakóépület régi tömésfal szerkezetű, nyeregtetős, keményfedésű héjjalással ellátott parasztház, elhanyagolt, rossz állapotú.” „A tetőfedés hiányos, ereszcsatorna nincs, a falszerkezeten több helyütt átmenő repedések találhatók. A belső, homokba rakott padlóburkolatok megsüllyedtek. A födémszerkezeten beázási nyomok láthatók. (…) Az épület süllyedése, a repedések a megoldatlan csapadékvíz elvezetésére vezethetők vissza. Közvetlen, az építésügyi hatóság azonnali beavatkozását igénylő, életveszélyes állapot nem áll fenn.” 
A Felügyelőség is helyszíni szemlét tartott. A szemle során megállapították, hogy „az ingatlan teljes területe és az előtte lévő (…) bejáró út egyértelműen és határozott eséssel lejt a Bajcsy Zsilinszky út irányába. (…) A löszfal feletti terület egyértelműen a Somogyi B. felé esik.”
 A szemle feltárta, hogy „az épület hátsó falánál 5-6 m hosszon látható egy beton járósáv, azonban ez is elvállt az épületfaltól, a réseket hézagosan cserepekkel fedték le. (…) A telek felső feléből érkező csapadékvíz a „járda” alá tud folyni. (…) Az épületen sehol sincs ereszcsatorna. A hátsó csüngő eresz cserepei repedezettek, töröttek, illetve a falsíkig nyúló cseréphiányok vannak.”

Alkalmazott jogszabályok 
- Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv.)
- A Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény (a továbbiakban: Ptk.)
- A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény (a továbbiakban: Ötv.)
- A vízgazdálkodásról szóló 1995. évi LVII. törvény (a továbbiakban: Vt.)
- Az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXIII. törvény (a továbbiakban: Étv.)
- Az országos településrendezési és építési követelményekről szóló 253/1997. (XII.20.) Korm. rendelet (a továbbiakban: OTÉK)

Az érintett alkotmányos jogok
A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.

A vizsgálat megállapításai
Az Obtv. 16. § (1) bekezdése szerint az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte, vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket – ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát – már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
Az Ötv. 8. § (1) bekezdése szerint a települési önkormányzat feladata a helyi közszolgáltatások körében különösen: … a vízrendezés és a csapadékvíz elvezetés, a csatornázás (…). A (2) bekezdés értelmében a települési önkormányzat maga határozza meg – a lakosság igényei alapján, anyagi lehetőségeitől függően –, mely feladatokat, milyen mértékben és módon lát el.
Az Ötv. az önkormányzati alapjogok között kiemelt helyen rögzíti, hogy az önkormányzat a feladat- és hatáskörébe tartozó helyi érdekű közügyekben önállóan jár el. Ez az önállóság dominál a közszolgáltatási feladatkör ellátása során is. A törvény általános szabályként fogalmazza meg, hogy minden települési önkormányzat saját maga határozza meg, hogy az (1) bekezdésben meghatározott feladatok közül melyeket lát el, azokat milyen eszközökkel, milyen mértékben és hogyan oldja meg. Fontos szempont, hogy a döntés a lakosság igényei alapján történjen, továbbá nem lehet független az önkormányzat anyagi lehetőségeitől, mivel saját költségvetésén belül kell maradnia. Mindezek korlátok közé szorítják az önkormányzat feladat-választási szabadságát. Az önkormányzat anyagi lehetőségeinek terjedelme a feladat-vállalás esetén is különösen hatással van – sokszor a lakossági igényekkel ellentétben – arra, hogy milyen eszközökkel, milyen mértékben és hogyan oldja meg a feladatot.
Tehát a fentiek értelmében a településeken a csapadékvíz elvezetésének biztosítása önkormányzati feladat.
A rendelkezésemre álló iratok szerint a panaszos telke egyrészt a Bajcsy Zs. út által határolt, amelynek egyik oldalán burkolt, nyílt vízelvezető árok található, a másik oldalon kiemelt útszegély mellett elhelyezett öntöttvas vízelnyelő rácsokkal és zárt csapadékcsatornával oldották meg az útfelület, illetve a domboldal felől az útcsatlakozásokon átfolyó csapadékvizek rendezett levezetését.
A telek ezzel ellentétes oldalán – a löszfal tetején – a Tallián kastély állt, amely először megyei, majd tanácsi tulajdonban volt. A tanácsrendszer idején lebontották az épületet, amely üres telekként került az Önkormányzat tulajdonába. Ezt a területet értékesítette a képviselőtestület magánszemélynek a 90-es évek elején, amely azóta is beépítetlen és magántulajdonban van. 
A vizsgálat megállapította, hogy egyrészt az Önkormányzat a Bajcsy Zs. úti csapadékvízgyűjtő rendszer kiépítésével megfelelő műszaki színvonalon megoldotta a feladatát képező közterületi csapadékvíz elvezetését, valamint megteremtette annak lehetőségét, hogy az ingatlantulajdonosok az ingatlanjaik védelme érdekében tőlük elvárható gondossággal megoldják a magánterületek rendezett vízelvezetését. 
Az Önkormányzat tehát a Vt. 16. § (4) bekezdésében rögzített jogszabályi kötelezettségét teljesítette, miszerint a helyi önkormányzatok feladata a település belterületén a csapadék- és egyéb vizek által okozott kártételek megelőzése, valamint a Vt. 4. § (1) bekezdés szerint a helyi vízrendezés és vízkárelhárítás, az árvíz- és belvízelvezetés. 
A telken belüli csapadékvíz-elvezetés kialakítása nem az Önkormányzat, hanem az ingatlan tulajdonos feladata, ugyanis a Vt. 6. § (4) bekezdés c) pontja szerint az ingatlan tulajdonos tulajdonában van az ingatlanra lehulló és az ingatlanon maradó csapadékvíz, valamint a Vt. 16. § (5) bekezdése értelmében a vizek kártételei elleni védelem érdekében szükséges állami vagy helyi önkormányzati feladatkörbe nem tartozó tevékenységek ellátása az érdekelt tulajdonosok, illetve az ingatlant egyéb jogcímen használók feladata. Ez a kötelezettség egyaránt terheli a löszfal tetején és az alatt lévő, érintkező telkeket.
A Felügyelőség által végzett helyszíni szemlén bebizonyosodott, hogy az ingatlan végében lévő löszfal és az épület között mintegy 30-35 m távolság van, tehát a löszfalból esetleg kilépő víz nem közvetlenül az épületre folyik. A lakó- és a melléképület felett kihúzott övárokkal a csapadékvíz teljes mértékben távol tartható lenne az épületektől. A két épület között adott a lehetőség az ingatlan területéről a csapadékvizet rendezett körülmények között kivezetni a Bajcsy Zsilinszky úti befogadó irányába.
Ha a panaszos a saját telkén belül a csapadékvíz elvezetést (vagy elhelyezést) megoldotta, és ennek ellenére azt észleli, hogy a löszfalból más ingatlanáról származó csapadékvíz lép a telekre, kérheti a jegyző, mint vízügyi hatóság eljárását.
Az OTÉK 47. §-ban, valamint a 77. §-ban rögzített csapadékvíz-elvezető létesítmények engedélyezése az illetékes önkormányzat építési hatóságának feladat- és hatáskörébe tartozik.
Az Étv. 54. § (2) bekezdésének megfelelően a tulajdonos köteles az építmény jó műszaki állapotához szükséges munkálatokat elvégeztetni. Az Étv. 47. § (2) bekezdés d) pontja alapján az építésügyi hatóságnak többek között akkor kell elrendelnie az építmény jókarbantartására vonatkozó kötelezettség teljesítését, illetőleg az építmény felújítását, helyreállítását, lebontását, ha annak állapota az életet veszélyezteti.
A megkeresett szervektől kapott tájékoztatás szerint jelen esetben „amennyiben az épület karbantartására irányuló munkálatok továbbra sem történnek, úgy rövid időn belül a tulajdonos Étv. szerinti kötelezése szükségessé válhat.” 
Az OTÉK 108. § (1) bekezdése értemében „az építmény és részei állékonyságát és biztonságos használatra való alkalmasságát az építmény élettartama alatt a rendeltetésének megfelelően folyamatosan fenn kell tartani.” Az ingatlan tulajdonosait tehát ingatlanjuk vonatkozásában folyamatos karbantartási kötelezettség terheli. 
A Polgári törvénykönyv 99. §-a szerint a tulajdonos (…) viseli a dologgal járó terheket és a dologban beállott azt a kárt, amelynek megtérítésére senkit sem lehet kötelezni.
Az Önkormányzattól azt a tájékoztatást kaptam, hogy az épület állagromlásának oka a telken belüli megoldatlan csapadékvíz-elvezetés. Mivel a Ptk. említett rendelkezése szerint a kárveszély viselés szabályának lényege az, hogy a tulajdonos köteles viselni a dologban beállott mindazon kárt, amelynek megtérítésére senkit sem lehet kötelezni, a beállott hátrányok viselése a panasszal érintett ingatlan tulajdonosára nézve is kötelezettséget ró.
Ha a panaszos telkén elvégzett munkákat követően a jegyző hatósági eljárását is igénylik, ennek szükségessége helyszíni szemlén vagy szakértő bevonásával tisztázható.
Az okozott – illetve vélt – kár megállapítására pedig polgári peres eljárásban a bíróságnak van hatásköre.

Kezdeményezés, javaslat
Fentiek alapján megállapítottam, hogy a megkeresett szervek eljárásával, döntésével összefüggésben alkotmányos jogokkal összefüggő visszásság, illetve annak veszélye nem áll fenn. A tényállást ugyanis kellő alapossággal tárták fel, így többek között helyszíni szemlét is végeztek.
További intézkedés megtételét ezért nem tartottam szükségesnek, kezdeményezéssel nem élek.

Budapest, 2004. augusztus 6.
Lenkovics Barnabás sk.