Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 4914/2003. számú ügyben

Előadó: dr. Burger László Attila

Az eljárás megindulása

A Deliberate Kft. (2000 Szentendre, Rév u. 6.; a továbbiakban „Deliberate”) 2003. szeptember 29-én érkezett panaszában Szentendre Város Önkormányzatának (a továbbiakban az „Önkormányzat”), Polgármesteri Hivatalának és Polgármesterének („Polgármester”) eljárását sérelmezte az Önkormányzat tulajdonában álló terület hasznosításával kapcsolatosan. Beadványához számos irat másolatát csatolta, amelyek a területhasznosítással összefüggésben állnak. Sérelmezi, egyrészt, az Önkormányzati hatósági eljárás elhúzódását, másrészt, hogy a szerződésmódosítási ajánlatukra nem kaptak választ. 

Az iratok alapján az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény („Obtv.”) 18. §-ára hivatkozva felkértem Szentendre Város Polgármesterét, hogy fejtse ki álláspontját a területhasznosítási üggyel kapcsolatban. A választ 2003. november 14-én kézbesítették hivatalomhoz. 

Az érintett jogszabályok

Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény („Áe.”)

Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény („Ptk.”) 

Az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény („Építt.”)

A vizsgálat megállapításai

A Deliberate és az Önkormányzat közötti területhasznosítási szerződés egy magánjogi jogviszony, melyben az Önkormányzat, mint a terület tulajdonosa vesz részt, míg a Deliberate a terület hasznosítójaként. A magánjogi jogviszonyra a Ptk. szabályai az irányadóak, az ebből a jogviszonyból eredő vita polgári bíróság hatáskörébe tartozik. Az Obtv. 29. § (2) bek. e) pontja kizárja az Országgyűlési Biztos eljárását a bírósági ügyben, ezért ezt a területhasznosítási szerződést és a jogviszony egyéb magánjogi vonatkozásait nem vizsgáltam. A Deliberate által megjelölt sérelem ti. hogy a Polgármester szerződésmódosítási és egyéb a területhasznosítási szerződéssel kapcsolatos megkeresésére nem válaszol, nem hatósági ügy amelyben eljárhatnék, hiszen ebben a jogviszonyban nem alkalmazható az Áe. Mellesleg szólva a Ptk. 4. § (1) bek. foglalt együttműködési kötelezettségnek a Polgármester, levele alapján, eleget tett azzal, hogy tárgyalásokat folytat a Deliberate-tel. 

A területhasznosítási szerződés végrehajtása során azonban több ízben szükség volt az Önkormányzat hatósági jogkörben való eljárására. Az Áe. 19. § (3) bekezdése értelmében „Az eljárásban nem vehet részt köztisztviselőként az, akitől az ügy tárgyilagos megítélése nem várható el.” A jogtudomány és a gyakorlat egységes és egyértelmű értelmezése alapján ezt a rendelkezést az eljáró hatóságra is alkalmazni kell, hiszen egy jogalany nem lehet egyszerre ügyfél és eljáró hatóság. Az iratokból megállapítható, hogy a telkek összevonásával kapcsolatos ügyben, ahol az Önkormányzat egyszerre lenne eljáró hatóság és ügyfél, a Pest Megyei Közigazgatási Hivatal kijelölése alapján Visegrád Város Önkormányzata járt el, így az eljárás nem sértette meg a fent idézett törvényhelyet. 

A Deliberate sérelmezte továbbá, hogy az Önkormányzat az építési engedély iránti kérelmet a törvényes határidőn túl intézte el. Az iratokból és a Polgármester válaszából megállapítható, hogy az építési engedélyezési ügyben az Önkormányzat jegyzője 91 nap alatt intézte el a kérelmet. Az Építt. 34. § (5) bek. szerint „Az építésügyi hatósági engedélyezéskor az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől számított 60 napon belül meg kell hozni.” Ezt az időtartamot meghosszabbította többek között, hogy Deliberate-t hiánypótlásra és módosított tervek benyújtására kellett kötelezni, valamint különböző szakhatóságok közreműködésére volt az ügyben szükség. Ezen felül a főépítész nyilatkozatát is be kellett szerezni, amelyre az Építt. 9. § (6) bek. b) pontja alapján 30 nap áll rendelkezésre. Az adott tényállás mellett egyébként valószínűleg lehetőség volt az Áe. 15. § (5) bek. szerint az elintézési határidő egyszeri meghosszabbítására is. 

Említésre méltó hasonló esetekben az önkormányzatoknak az a bevett gyakorlata, hogy a magánjogi jogviszonyban tett nyilatkozataiban – fölös óvatosságból – egyértelműen megjelölik, hogy az adott jognyilatkozat megtételekor az önkormányzat nem hatósági ügyben jár el, hanem tulajdonosi jogokat gyakorol. 

A tekintettel arra, hogy a területhasznosítási szerződés és annak módosítási kísérletei magánjogi jogvita keretében intézendők el, melyre hatásköröm nincs, valamint arra, hogy a kifogásolt eljárás időtartama a törvényes határidőhöz képest alkotmányos jogot érintő mértékben nem húzódott el, vizsgálatomat alkotmányos joggal kapcsolatos visszásság hiányában megszüntettem.

Budapest, 2004. február 6.

Lenkovics Barnabás