Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 4904/2003. számú ügyben

Előadó: dr. Várady Eszter 
Az eljárás megindulása
A panaszos beadványában – többek között – a Tolna Megyei Ügyvédi Kamara eljárását kifogásolta.
A vizsgálat az Alkotmányban deklarált demokratikus jogállamiság elvéből fakadó tisztességes eljáráshoz, a jogorvoslathoz, valamint a panaszhoz való alkotmányos jog sérelmének gyanúja miatt indult.
Eljárásom során tájékoztatást kértem a panasszal érintett hatóságtól, a Tolna Megyei Ügyvédi Kamarától, továbbá kértem az ügyben keletkezett dokumentumok rendelkezésemre bocsátását.

A megállapított tényállás 
A panaszos beadványában azt sérelmezte, hogy a 1997. október 17-én feladott panaszlevelét – a feladás időpontját a mellékletként csatolt postai feladóvevény is igazolja – az érintett kamara válasz nélkül hagyta. Megkeresésemre a kamara munkatársa arról tájékoztatott, hogy a határozatot 1998. július 13. napján meghozták, azonban annak kézbesítését kétséget kizáróan igazoló dokumentum (térti vevény, ajánlott küldeményről szóló feladóvevény) nem áll rendelkezésükre.

Az ügy jogszabályi háttere
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény
18. § (2) Az országgyűlési biztos bármely hatóságtól az általa lefolytatott eljárással, illetve az eljárás elmulasztásával kapcsolatban adatokat és felvilágosítást kérhet, továbbá a keletkezett iratokba betekinthet, annak megküldését, illetőleg, ha ez nem lehetséges róluk másolat készítését kérheti.
Az ügyvédekről szóló 1998. évi XI. törvény
A kamara elnökének intézkedései
47. § (1) A kamara elnöke az előzetes vizsgálat után a következő határozatot hozza, illetve intézkedést teszi: a) megszünteti az előzetes vizsgálatot, b) az előzetes vizsgálat megszüntetése mellett kisebb súlyú fegyelmi vétség esetén írásban figyelmeztetést alkalmaz, c) elrendeli a fegyelmi eljárást. (2) Az (1) bekezdésben foglalt határozatról, illetve intézkedésről az eljárás alá vont ügyvédet és a panasz előterjesztőjét értesíteni kell. (3) Az (1) bekezdés a) és b) pontjában foglalt határozat ellen a panasz előterjesztője a Magyar Ügyvédi Kamara elnökségéhez fellebbezhet. A Magyar Ügyvédi Kamara elnöksége a fellebbezést elutasítja, vagy a határozatot hatályon kívül helyezi, és a kamara elnökét új eljárásra utasítja.
126. § (1) Ez a törvény 1998. július 1-jén lép hatályba, a rendelkezéseit a folyamatban levő ügyekben is alkalmazni kell.
130. § (1) A törvény hatálybalépése előtt elkövetett fegyelmi vétség a hatálybalépéstől számított 1 év alatt évül el, kivéve, ha az elévülési időből ennél kevesebb van hátra. (2) Ha az e törvény hatálybalépésekor folyamatban lévő fegyelmi eljárásban a hatálybalépésig első fokú határozatot nem hoztak, az eljárásra e törvény rendelkezéseit kell alkalmazni.

Az érintett alkotmányos jogok
A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
57. § (5) A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot - a jogviták ésszerű időn belüli elbírálásának érdekében, azzal arányosan - a jelenlévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja.
64. § A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van arra, hogy egyedül vagy másokkal együttesen írásban kérelmet vagy panaszt terjesszen az illetékes állami szerv elé.

A vizsgálat megállapításai
Az Alkotmánybíróság a 72/1995. (XII. 15.) AB határozatában megállapította, hogy ma a közigazgatási szervezet két alrendszerre bomlik: az államigazgatásra és az önkormányzati igazgatásra. Az utóbbi körébe nem csupán a helyi és a területi önkormányzatok tartoznak, hanem azok az egyre növekvő számú köztestületek is, amelyek törvényi felhatalmazás alapján közfeladatokat látnak el, így egyebek között az Áe. hatálya alá tartozó döntéseket hoznak.
Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló törvényhez fűzött kommentár szerint az államigazgatási eljárás végeredménye a hatósági akarat kifejezése, vagyis a döntéshozatal. A határozat tehát a közigazgatási szervnek (köztestületnek) az államigazgatási eljárásban hozott döntése, mely akkor fejti ki jogi hatását, ha azt az érintettekkel közölték. Az ügyfél a határozatban foglalt jogairól, kötelezettségeiről jogilag érvényesen a közlésből szerez tudomást.
Fentiekkel összhangban a fent hivatkozott, ügyvédekről szóló 1998. évi XI. törvény 47. § (2) bekezdése is kimondja, hogy a határozatról, illetve intézkedésről az eljárás alá vont ügyvédet és a panasz előterjesztőjét értesíteni kell.
Összefoglalva tehát, azáltal, hogy a területi kamara a határozatot panaszos számára nem küldte meg, illetőleg panaszost válaszra sem méltatta, a jogorvoslathoz, a panaszhoz, valamint a tisztességes eljáráshoz fűződő alkotmányos joggal összefüggésben visszásságot okozott.

Kezdeményezés
A hasonló jellegű visszásságok jövőbeni megakadályozása érdekében, az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdése alapján felkérem a Tolna Megyei Ügyvédi Kamara elnökét, illetőleg helyettesét intézkedjenek az iránt, hogy munkatársaik az eljárási jogszabályokat és a bennük testet öltő garanciákat maradéktalanul betartsák, továbbá az iránt, hogy a konkrét ügyben a mulasztást – a határozat megküldésével – pótolják.

Budapest, 2004. október 27.

Lenkovics Barnabás sk.