Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 4869/2003. számú ügyben

Ügyintéző: dr. Borza Bea

A vizsgálat megindulása

Panaszos azzal kereste fel az Országgyűlési Biztosok Hivatalát, hogy a számára határozatlan időre kiutalt önkormányzati bérlakás felújítására, a Budapest Kőbányai Önkormányzat Családsegítő Szolgálata által kiírt Felújítási Alap pályázat alkalmával elnyert támogatás összegéből a Kőbányai Vagyonkezelő nem végeztetett el minden tervezett munkát, így a nyílászárók indokolt cseréjét és javítását. Nehéz anyagi körülményeire, betegségére tekintettel az országgyűlési biztost hívta segítségül.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX törvény (a továbbiakban: Obtv.) 16.§-nak (1) és 17.§ (1) bekezdése alapján a szociális biztonsághoz való alapjog (Alkotmány 70/E.§.(1) és (2) bek.) sérelmének gyanúja okán folytattam vizsgálatot.

Érintett alkotmányos jog

1949. évi XX. törvény A Magyar Köztársaság Alkotmánya

70/E. § (1) A Magyar Köztársaság állampolgárainak joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak.
(2) A Magyar Köztársaság az ellátáshoz való jogot a társadalombiztosítás útján és a szociális intézmények rendszerével valósítja meg.

Jogszabályi háttér

1993. évi III. törvény A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról

64. § (1) A családsegítő szolgáltatásban nyújtott általános és speciális segítő szolgáltatás olyan személyes szociális szolgáltatás, amely a szociális munka eszközeinek és módszereinek felhasználásával hozzájárul az egyének, a családok, valamint a különböző közösségi csoportok jólétéhez és fejlődéséhez, továbbá a szociális környezetükhöz való alkalmazkodáshoz.
(2) A családsegítő szolgáltatás általános és speciális segítő szolgáltatása keretében a települési önkormányzat segítséget nyújt a működési területén élő szociális és mentálhigiénés problémái vagy krízishelyzete miatt segítséget igénylő személynek, családnak az ilyen helyzethez vezető okok megelőzése, a krízishelyzet megszüntetése, valamint az életvezetési képesség megőrzése céljából.
(3) A települési önkormányzat köteles legalább a 65. § (3)-(5) bekezdésében meghatározott általános jellegű segítő szolgáltatást biztosítani az egyének és családok számára.
65. § (1) A települési önkormányzat a családsegítő szolgáltatás (2)-(4) bekezdésben megjelölt feladatait családsegítő szolgálat működtetésével, vagy más személyes gondoskodást nyújtó intézmény keretében annak önálló szakmai egységeként, illetve a külön jogszabályban meghatározott képesítési előírásoknak megfelelő személy foglalkoztatásával látja el (a továbbiakban együtt: családsegítő szolgálat).
(2) A családsegítő szolgálat az általános segítő szolgáltatás keretében a megelőző tevékenységek körében
a) figyelemmel kíséri a lakosság szociális és mentálhigiénés helyzetét, feltárja a nagyszámban előforduló, az egyén és család életében jelentkező probléma okait és jelzi azokat az illetékes hatóság vagy szolgáltatást nyújtó szerv felé;
b) veszélyeztetettséget és krízishelyzetet észlelő és jelző rendszert működtet, ennek keretében elősegíti különösen az egészségügyi szolgáltatók, oktatási intézmények, a gyermekjóléti szolgálat, a gondozási központ, valamint a társadalmi szervezetek, egyházak és magánszemélyek részvételét a megelőzésben.
(3) A családsegítő szolgálat az általános segítő szolgáltatás keretében az egyének és a családok életvezetési képességének megőrzése, valamint az egyén és a család életében jelentkező probléma megszüntetése érdekében
a) tájékoztatást ad a szociális, a családtámogatási és a társadalombiztosítási ellátások formáiról, az ellátáshoz való hozzájutás módjáról;
b) szociális, életvezetési és mentálhigiénés tanácsadást nyújt;
c) segítséget nyújt az egyénnek a szociális, gyermekjóléti, gyermekvédelmi ügyek vitelében;
d) meghallgatja az egyén, család panaszát és lehetőség szerint intézkedik annak orvoslása érdekében;
e) családgondozással elősegíti a családban jelentkező krízis, működési zavarok, illetve konfliktusok megoldását;
f) ellátja a 37/C. §-ban megjelölt együttműködési kötelezettségből fakadó feladatokat.

A megállapított tényállás

A panaszos által előadottak, valamint a csatolt dokumentumok, továbbá a Kőbányai Önkormányzat Családsegítő Szolgálata által megküldött iratok, illetve rövid úton szerzett információk alapján a következő tényállást állapítottam meg.

Az idős, látásában és mozgásában korlátozott asszonnyal a Budapesti Kőbányai Önkormányzat Családsegítő Szolgálta – a lakásfelújításra kiírt pályázatán elnyert támogatás felhasználásáról – Megállapodást kötött, melyben 761.632.- Ft meghatározott kivitelezési szakaszokban történő, az önkormányzati bérlakás korszerűsítésére fordítható forrásról rendelkezik. A kivitelező a Kőbányai Vagyonkezelő Rt. volt, mely koordinálásában az ingatlant kifestették, a fűtést korszerűsítették (gázkonvektort helyeztek el), valamint egy gáztűzhelyet is üzembe állítottak. 

A panaszos által egyik kifogásolt körülmény a beruházás során elmulasztott nyílászáró csere, melyet azzal indokolt a kivitelező, hogy az akkor hatályos lakástörvény szerint a bérlő feladata az ilyen tárgyú munkák elvégeztetése. Panaszos további kifogásai a Családsegítő Szolgálat eljárását érinti, melynek vezetője „megtiltja munkatársai számára, hogy vele foglalkozzanak”.

Tekintettel arra, hogy a Családsegítő Szolgálattal, illetve az általa kiírt pályázattal összefüggésben keletkezett valamennyi – vélt vagy valós – sérelem, mind a kerület jegyzőjét, mind pedig a Szolgálat vezetőjét megkerestük az ügyben. A jegyző ez idáig nem, a Szolgálat vezetője azonnal részletes írásbeli anyaggal válaszolt kérdéseinkre.

A Szolgálat vezetője 1998. évtől kezdődően dokumentumokkal alátámasztott, részletes feljegyzésben, havi bontásban tájékoztatott az elmúlt esztendők gondozási programjáról, a panaszos számára, érdekében végzett munkáról. Idézet a 2003. évről szóló összefoglalóból:
„Január 
Átmeneti segélyt kértem ügyfelemnek, valamint elintéztem a díjkompenzációt. Közgyógy igazolványát meghosszabbítottam. Közlekedési támogatást igényeltem részére.
Február
Nyugdíjintézetben ügyintézés: éves elszámolás kérése levélben. A hiányzó dokumentációk bevitele az önkormányzatba.
Március
Ügyfelem panaszkodott, hogy tüzelőjét hiányosan szállították ki, valamint cserépkályhája is életveszélyessé vált, állandóan koromszagot érez. Egyik ablakszárnya hiányzik, emiatt panaszt tett a Vagyonkezelő Rt-nél. Esetenként telefonon ismeretlen férfi zaklatja hívásaival. 
Intézkedéseim:
Kéményseprő Vállalattól kályhaellenőrzést kértem (a kémény kifogástalan, de a cserépkályhát életveszélyesnek minősítették). Tájékoztattam ügyfelemet a lakásfelújítás lehetőségéről. Az ablakhiány pótlása miatt megkerestem a közös képviselőt, valamint kértem a Vagyonkezelő segítségét. Rendőrségen feljelentést tettünk ismeretlen elkövető ellen.
Április-május
Megbeszéltem ügyfelemmel a lakásfelújítás menetét, valamint a gáz elvi engedélyét megkértem.
Június
Az önkormányzat átvállalta a gázkorszerűsítéshez szükséges önrészt (100 ezer forint). A 15 ezer forint önrész befizetését a Népjóléti Iroda nyújtott segítséget átmeneti segély formájában. Megigényeltem a Lakásfenntartási támogatást Stubics néni részére. 
Június
Elkezdődik a felújítás. Ügyfelem 2 db új gázkonvektort kapott, plusz egy új Zanussi gáztűzhelyet. Lakását kifestették, valamint ajtó-ablak mázolás történt. 
Augusztus
Lakásfenntartási támogatást ügyfelem különleges méltánylással, szintén a Népjóléti Iroda segítségével megkapta. Ügyfelem kiegyensúlyozottnak és boldognak tűnt látogatásaim alkalmával, önerőből ezt a felújítást képtelen lett volna megvalósítani.
2003. szeptember
Stubics Antalné az Országgyűlési Biztosok Hivatalának Panaszirodájához fordult méltánytalan bánásmód, valamint hatóság mulasztása miatt.”     

A kerület jegyzője felhívta a Szolgálat vezetőjét, hogy küldjön tájékoztatást panaszos ellátásáról. A vezető részéről a kerület jegyzőjéhez írt beszámolójában részletesen kitért arra, hogy ki, mikor, milyen segítő tevékenységet végzett panaszos érdekében. Álláspontja szerint az Önkormányzat is, valamint a szociális gondozók, családgondozók az átlagot jóval meghaladó mértékben támogatják panaszost, s ennek kézzelfogható eredménye valóban szerepel minden rendelkezésre álló dokumentumban. A szakemberek egybehangzó véleménye szerint „A hölgy (...) minden lehetséges fórumon kijár magának sok plusz támogatást is, (…). Ennek ellenére a maximális együttérzéssel törődtek vele családgondozóim, melyet úgy viszonzott, hogy lopással rágalmazta meg őket.”

A lakásfelújítás munkálatait a Vagyonkezelő az elmúlt esztendőben elvégezte, a pályázaton adható támogatás – mely személyenként maximum 600 ezer forint volt – mértéke ugyancsak meghaladta az adhatót, s mindez a részletes költségvetésben szerepelt, bár a vitatott nyílászáró cserék nélkül. A panaszos állandó zaklatásai miatt azonban a Vagyonkezelő saját keretéből pótolta a hiányzó ablakszárnyat.

Végül a sorozatos zaklatás és összeférhetetlen viselkedése miatt, valamint a Szolgálat munkatársainak védelme érdekében a Családsegítő Szolgálat vezetője kizárta panaszost ügyfelei sorából, ám gondoskodott arról, hogy amennyiben gondozási segítségre szorul igénybe vehesse a Gondozási Központ szolgáltatásait. Indokolásában még hozzátette, hogy panaszos „ügyei intézésére magas szinten képes”.

A vizsgálat megállapításai

A panasz alapjául szolgáló körülmények vizsgálata során arra keresetem választ, hogy a panaszos által ismertetett hiányosságok, mulasztások - figyelemmel a tényállásban már felhívott dokumentumok tartalmára, továbbá az érintettek által nyújtott információkra - arányban álltak-e a panaszost ért sérelmekkel. Vizsgálnom kellett továbbá azt, hogy sérült-e, s ha igen mely alkotmányos jog, és mindez okozhatott-e alkotmányos visszásságot.

Az országgyűlési biztosok gyakorlatában szükségessé vált annak megállapítása, hogy valamely alkotmányos jog sérelme mely feltételek fennállása esetén jelenti egyúttal alkotmányos visszásság egyidejű bekövetkezését is. E szerint alkotmányos joggal összefüggő visszásság akkor állapítható meg, ha az ügyben érintett alkotmányos jog gyakorlása az Alkotmányt sértő korlátozást szenvedett vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn. Visszásságot okoz a jogkorlátozás, ha nem az Alkotmány által megengedett célra irányul, illetve ha aránytalan, azaz túllépi az alkotmányos cél által megkívánt mértéket. Mindezen túl alkotmányos joggal összefüggő visszásságot okoz a korlátozás akkor is, ha egyáltalán nem korlátozható jogot, illetve feltétlenül érvényesülni rendelt elvet vagy tilalmat érint.

Jelen esetben az országgyűlési biztos eljárásának lehetőségét vizsgáló előzetes elemzés arra irányult, hogy az Alkotmányban biztosított a szociális biztonsághoz való alapjog tekintetében a Kőbányai Önkormányzat és annak Családsegítő Szolgálata részéről a segítő gondozás megfelel-e a vonatkozó jogszabályok által elvárt követelményeknek, valamint az idős, beteg emberek számára elfogadható íratlan normáknak. 

Figyelemmel arra, hogy a tényállásban rögzítettek szerint panaszos valamennyi előre jelzett, illetve utóbb keletkezett igénye kielégítést nyert, (segélyek, támogatások, ajándék csomagok, egészségügyi ellátáshoz segítés, víz-csatorna kompenzáció,  átmeneti segély, közlekedési támogatás, közgyógy igazolvány, szociális étkeztetés) továbbá, hogy mind a szociális gondozó, mind a háziorvos, mind pedig a Vagyonkezelő Rt. szakemberei a lehető legnagyobb körültekintéssel jártak el az egyedül élő idős hölgy érdekében, a panasz alapjául szolgált kifogások nem bizonyultak alaposnak, ezért az ezzel összefüggésben felmerült sérelemre a vizsgálat során nem találtunk objektív alapot.

A panaszos személye körül kialakult ellentmondásos helyzet, mely erősen igénybe vette a közelébe került gondoskodó hálózat munkatársait, valamint az ezzel összefüggésben keletkezett indulat, és etikai kifogás nem kerülte el az országgyűlési biztos figyelmét, de a reá vonatkozó hatásköri szabályok nem teszik lehetővé az alapjogi vizsgálat erkölcsi-etikai tárgyú kiterjesztését.

Budapest, 2004. március 18.

Lenkovics Barnabás