Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 4781/2003. számú ügyben

Ügyintéző: dr. Somosi György
A vizsgálat megindulása
A Budapest, XIV. kerületi panaszos az M3-as autópálya fővárosi bevezető szakaszán közlekedő gépjárművek zaj- és légszennyezését sérelmezte. Előadta még, hogy lakása forgalmi értéke lényegesen csökkent.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdése alapján a tulajdonhoz, az egészséges környezethez, valamint a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jog érintettsége miatt vizsgálatot indítottam.
Eljárásom során megkerestem Budapest Főváros Főpolgármesterét, akitől a fenti útszakaszon végzett vizsgálatokról, az utólagos zajvédelem érdekében tett intézkedésekről és a zajvédő fal megépítésének lehetőségéről kértem tájékoztatást. A Közlekedéstudományi Intézet Rt-től az általa, Budapest-Zugló Polgármesteri Hivatalától pedig a megbízása alapján végzett zajvizsgálatról kértem tájékoztatást.

A megállapított tényállás
Budapest Főváros Főpolgármestere válaszában rámutatott, hogy a bevezető szakasz tervezésekor még nem létezett a zaj- és rezgésvédelemről szóló 12/1983. (V.12.) MT rendelet és a zaj- és rezgésterhelési határértékeket megállapító 4/1984. (I.23.) EüM rendelet, így az út tervezésével egyidőben nem készült zajvédelmi munkarész, illetve zajvédelmi terv.
A beruházással egyidejűleg elvégezték az út növénytelepítését. 1991-92-ben az útra néző lakóépületek lakószobáit passzív védelemmel látták el, ekkor a bevezető szakasz XIV. kerületi részén mintegy 800 ablakot alakítottak át. 1997-ben a megnövekedett forgalom miatt a Fővárosi Önkormányzat mindkét érintett kerületben (XIV. és XV.) megvizsgáltatta az úttól származó zajterhelést. A Közlekedéstudományi Intézet mérési adatai szerint a zajszint a terület passzív védelemmel ellátott lakószobáiban nappal nem lépte túl az előírt értéket, éjjel pedig max. 1 dB a túllépés. A tanulmány megállapította, hogy a végleges és megnyugtató megoldást a zajvédő falak megépítése jelentené. A XIV. kerületi szakaszon 5050 fm (30 300 m2) zajvédő fal építése lenne szükséges.
A Közlekedéstudományi Intézet válasza szerint a Környezetvédelmi és Akusztikai Tagozat 1997-ben és 2002-ben végzett részletes zajvizsgálatot a 3. számú városi főforgalmi út melletti lakóépületeknél. Ennek során a Kacsóh Pongrác út 141-143. sz. lakóház környezetében és lakószobájában is végeztek zajterhelés mérést. A mérési eredmények alapján megállapították, hogy az épület környezetében nappal 7,5 dB-lel, éjszaka 11,0 dB-lel haladja meg a zajterhelés az új tervezésű területekre előírt határértéket.
A bezárt nyílászárók mellett végzett mérések nappal 39,1 dB, éjszaka 32,2 dB értékeket mutattak. Az éjszakai zajterhelés 2,6 dB-lel magasabb a határértéknél.
Budapest-Zugló Polgármesteri Hivatala megbízásából a CREAL-TEAM Kft. 2004 márciusában vizsgálta a bevezető szakasznak a Kacsóh Pongrác úti lakóépületekre ható közlekedési zajból eredő zajterhelését.
A szakvélemény szerint a környezeti zajterhelés nappal 9,5-11,7 dB-lel, míg a beltéri zajterhelés 0,3-3,4 dB-lel haladta meg a zajterhelési határértékeket (65, ill. 40 dB).

Az ügy jogszabályi háttere
1995. évi LIII. törvény a környezet védelmének általános szabályairól
10. § (1) Az állami szervek, a helyi önkormányzatok, a természetes személyek és szervezeteik, a gazdálkodást végző szervezetek és mindezek érdekvédelmi szervezetei, valamint más intézmények együttműködni kötelesek a környezet védelmében. Az együttműködési jog és kötelezettség kiterjed a környezetvédelmi feladatok megoldásának minden szakaszára.
31. § (1) A környezeti zaj és a rezgés elleni védelem kiterjed mindazon mesterségesen keltett energiakibocsátásokra, amelyek kellemetlen, zavaró, veszélyeztető vagy károsító hang-, illetve rezgésterhelést okoznak. (2) A zaj és a rezgés elleni védelem keretében műszaki, szervezési módszerekkel kell megoldani: a) a zaj- és a rezgésforrások zajkibocsátásának, illetve rezgésgerjesztésének csökkentését; b) a zaj- és rezgésterhelés növekedésének mérséklését vagy megakadályozását; c) a tartósan határérték felett terhelt környezet utólagos védelmét.

12/1983. (V.12.) MT rendelet a zaj és rezgésvédelemről
10. § (1) Út, vasútvonal, polgári repülőtér létesítésének, a forgalmi viszonyok lényeges és tartós megváltozását eredményező felújításának, korszerűsítésének tervezésekor - a zaj- és rezgésterhelési határértékek érvényesítése érdekében - zaj- és rezgésvédelmi munkarészt is kell készíteni, amelyben a hosszú távra tervezett forgalmat kell figyelembe venni. (2) Autópályával, autóúttal, országos főúttal, ennek belterületi szakaszával, városi gyorsforgalmi úttal, továbbá vasútvonallal, polgári repülőtérrel kapcsolatos területfelhasználás, építés (létesítés), üzembe helyezés engedélyezése előtt - zaj- és rezgésvédelmi szempontból - be kell szerezni a környezetvédelmi hatóság hozzájárulását. (3) A zaj- és rezgésvédelmi követelmények teljesítése érdekében út, vasútvonal, polgári repülőtér létesítése, a forgalmi viszonyok lényeges és tartós megváltozását eredményező felújítása, korszerűsítése során a környezetvédelmi hatóság zaj-, illetőleg rezgéscsökkentő létesítmények, berendezések alkalmazását írhatja elő.
14. § (1) Meglévő út, vasútvonal, polgári repülőtér forgalma által okozott, az új létesítményekre megengedett zaj-, illetőleg rezgésterhelési határértéket jelentősen túllépő zaj, illetve rezgés csökkentésére az üzemeltetőnek forgalomszervezési és egyéb intézkedéseket kell tennie. Ilyen intézkedések megtételét a környezetvédelmi hatóság is kezdeményezheti, továbbá a 10. § (3) bekezdésében foglaltakat is alkalmazhatja.

8/2002. (III. 22.) KöM-EüM együttes rendelet a zaj- és rezgésterhelési határértékek megállapításáról
3. § (1) A közlekedéstől származó zaj terhelési határértékeit a zajtól védendő területeken a 3. számú melléklet tartalmazza.
6. § (3) Épületek zajtól védendő helyiségébe behatoló közlekedési zaj terhelési határértékeit a 4. számú melléklet tartalmazza.

83/1997. (IX. 26.) OGY határozat a Nemzeti Környezetvédelmi Programról
1.4.2. ZAJ ÉS REZGÉS
A zajpanaszok egész Európában azt mutatják, hogy a városi lakosság jelentős részénél a zaj károsan befolyásolja az emberek közérzetét és az életminőséget. Az Egészségügyi Világszervezet 1994-ben Európa egészségi állapotával foglalkozó tanulmányában a 65 dBA fölötti környezeti zajt potenciális egészségkárosító hatásként értékeli. A főbb problémák a következők: a) Elmúlt évi felmérések szerint a települések sűrűn lakott részein áthaladó főútvonalak mindenütt domináns környezeti zajforrások. (Nappal gyakran 70 dBA feletti, éjjel 65 dBA feletti terheléseket mérnek.) d) Helyi viszonylatban speciális problémaként ismétlődően megjelentek a közlekedési rezgés okozta épületkárok.
3.2.4. KÖZLEKEDÉS, SZÁLLÍTÁS
A közúti közlekedés a településeken az egyik legsúlyosabb, egészségügyi problémákat is okozó hatású tevékenységgé vált a levegőminőségi és zajkibocsátási hatások miatt.

19/2004. (III. 26.) OGY határozat a 2003-2015-ig szóló magyar közlekedéspolitikáról
1. Az Országgyűlés jóváhagyja a magyar közlekedéspolitikát, amelynek stratégiai főirányai: - az életminőség javítása, az egészség megőrzése, a területi különbségek csökkentése, a közlekedésbiztonság növelése, az épített és természeti környezet védelme, - a környezetszennyezés (üvegházhatást okozó légnemű anyagok és szilárd összetevők, valamint a zaj- és rezgésterhelés) csökkentése, a természeti és táji értékek védelme a közlekedési infrastruktúra fejlesztése és fenntartása során.

1023/2004. (III. 26.) Korm. határozat a 2003-2015-ig szóló magyar közlekedéspolitikával kapcsolatos intézkedésekről
1. A Kormány - a tartós gazdasági növekedés elősegítése, az életminőség javítása, valamint a fenntartható mobilitás biztosítása érdekében - fontosnak tartja a közlekedési ágazatnak a korábbinál nagyobb mértékű fejlesztését. Ezért elrendeli, hogy készüljön a) előterjesztés a Kormány részére a 2003-2015-ig szóló magyar közlekedéspolitika tárgyában meghozott országgyűlési határozat végrehajtására vonatkozó intézkedési tervről;
Felelős: gazdasági és közlekedési miniszter
Határidő: az országgyűlési határozat elfogadását követő negyedéven belül
b) évente éves közlekedési infrastruktúra-fejlesztési terv a költségvetési törvényben rendelkezésre álló források figyelembevételével.
Felelős: gazdasági és közlekedési miniszter
Határidő: először az országgyűlési határozat elfogadását követő 1 éven, majd évente a költségvetési törvény elfogadását követő 1 hónapon belül.

Az érintett alkotmányos jogok
A Magyar Köztársaság Alkotmánya
13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.
18. § A Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez.
70/D. § (1) A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez. (2) Ezt a jogot a Magyar Köztársaság a munkavédelem, az egészségügyi intézmények és az orvosi ellátás megszervezésével, a rendszeres testedzés biztosításával, valamint az épített és a természetes környezet védelmével valósítja meg.

A vizsgálat megállapításai
1. A Creal-Team Kft. arra kapott megbízást, hogy vizsgálja meg a Kacsóh Pongrác úton kijelölt lakóházak (3 épület) M3-as autópálya bevezető szakaszára néző homlokzatai előtt a földszinten és a lakószobák magasságában, valamint a lakószobákban nyitott és zárt ablakok mellett a közlekedési zajból eredő zajterhelést.
A szakvélemény megállapítja, hogy a vizsgált úton rendkívül nagy a személy-, teher- és nehézteher gépjármű forgalom, mind nappal, mind éjjel. Mivel a bevezető szakasz 2x3 sávos, széles, viszonylag jó minőségű aszfaltburkolattal rendelkezik, a gépjárművek sebessége, főleg a kifelé tartóké magas. A forgalmat növeli, hogy a Miskolc felé közlekedő távolsági autóbuszok is erre haladnak.
A Kacsóh Pongrác úton is élénk a személy- és teherforgalom, itt közlekedik a 25-ös autóbusz. A mérési eredmények azt mutatták, hogy nappali időszakban mind a három mérési ponton jelentős, 10-12 dB-es külső, és 2-3 dB-es belső határérték túllépés áll fenn (zárt nyílászárók mellett).
Figyelemreméltó, hogy a vizsgálat a szobákban nyitott ablakok mellett – tehát életszerű körülmények között – 62,2-67,8 dB közötti értékeket állapított meg. Az éjszakai túllépést a Közlekedéstudományi Intézet korábbi vizsgálata regisztrálta, a Creal-Team Kft. az éjszakai zajterhelést nem vizsgálta.
A legfrissebb vizsgálat alapján megállapítható, hogy passzív zajvédelemmel a határérték alatti zajszint a jelenlegi forgalmi viszonyok mellett nem biztosítható. A nyílászárók csukott állapotban tartása – főként melegebb időszakban – nem várható el, ráadásul akkor sem garantált a határérték teljesülése. Az Egészségügyi Világszervezet a 65 dB fölötti környezeti zajt potenciális egészségkárosító hatásként értékeli.
2. A bevezető szakasz környezetre gyakorolt negatív hatásai zajvédő fal megépítésével csökkenthetők. A „Főutak utólagos zajvédelme” elnevezésű fővárosi program a passzív zajvédelem kiépítésére korlátozódik, ugyanis a zajvédő falak megépítéséhez szükséges beruházási keretösszeggel a főváros nem rendelkezik. A zajvédő fal megépítése 1997-es árszinten 606 millió Ft. lett volna.
Az Alkotmány 18. §-ában deklarált egészséges környezethez való jog lényeges eleme, hogy kiemeli az állami cselekvés fontosságát azzal, hogy utal az állam felelősségére a jog érvényesítése terén. A lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jog biztosítása szintén állami cselekvést igényel: „ezt a jogot a Magyar Köztársaság (…) az épített és a természetes környezet védelmével valósítja meg.”
Az Alkotmánybíróság a 27/1995. (V. 15.) AB határozatban kifejtette, hogy „az egészséges környezethez való jog érvényesítése állami kötelezettség. Az érvényesítés egyik eszköze az épített környezet védelme. Az épített környezet védelméhez hozzátartozik a települési környezet védelme. A települési környezet védelme kiterjed a lakóterületekre.”
A közvetlen veszélyhelyzeteket kivéve a környezet védelmét szolgáló intézkedések előre tervezhetők, ütemezhetők. A vizsgálattal érintett alkotmányos jogok sérelmét abban látom, hogy a jelentős számú állampolgár számára életminőség javulást jelentő beruházás – bár szükségessége hosszabb ideje ismert – mindezidáig nem valósult meg. Bár nem vitás, hogy a zajvédő fal megépítése rendkívül költséges, annak pénzügyi fedezete is tervezhető.

Ajánlás
A beruházás megvalósulása több szerv (minisztériumok, a fővárosi és az érintett kerületi önkormányzat) együttműködését igényli. Az 1993. évi LIX. törvény 20. § (1) bekezdése alapján felkérem a Miniszterelnöki Hivatalt vezető minisztert, hogy az érintett szervek bevonásával kezdeményezzen egyeztetést a zajvédő fal mielőbbi megvalósítása érdekében.

Budapest, 2004. július 8.

Lenkovics Barnabás sk.