Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének
Jelentése
az OBH 4732/2003. sz. ügyben

Előadó: dr. Szécsi Mária
Az eljárás megindulása
A panaszos – aki a Budapesti Közgazdaságtudományi és Államigazgatási Egyetem Közgazdasági Továbbképző Intézetében (BKÁ KTI) folytatott tanulmányokat – beadványában azt sérelmezte, hogy szakdolgozatának konzulense a dolgozat védésekor és bírálatakor olyan kifogásokat, észrevételeket tett, amelyek javíthatók lettek volna, ha azok számára már korábban, a konzulensi szakban ismertté váltak volna. Ezt a bánásmódot méltánytalan eljárásnak tartja. Emiatt panasszal fordult a BKÁE KTI igazgatójához, akinek a válaszát nem fogadta el. Az oktatási jogok miniszteri biztosa segítségét is kérte, de ő hatáskörének változása miatt nem foglalkozott a panasszal. Miután a panaszosnak nem a szakdolgozat értékelése, hanem az eljárás ellen volt kifogása, az ügyet megvizsgáltam a tisztességes eljáráshoz való alkotmányos jog esetleges érintettsége miatt. A vizsgálatban a panaszhoz csatolt iratokat vettem figyelembe.

A megállapított tényállás
A panaszos a szakdolgozatának tervezetét elküldte a konzulens oktatóhoz, aki 2003. január 10–én véleményét – a további munka segítésére – a dolgozatra írta. Az ezt követő e–mail váltásokból arra lehet következtetni, hogy a panaszos hallgató és az oktató között konzultáció folyt, amivel a hallgató elégedettnek tűnt. Az egyik e–mailje szerint – amelyet a KTI igazgatójához írt panaszában is idézett – ötös eredményt kívánt elérni dolgozatával. A szakdolgozat tartalmilag véglegesnek gondolt változatát a hallgató elküldte e–mailben konzulensének 2003. február 4–én azzal, hogy amennyiben az megfelelő, már csak a dolgozat formázása, köttetése marad hátra. Miután visszajelzést e–mailben nem kapott, február 20–án szakdolgozatát benyújtotta. Záróvizsgájára 2003. április 9–én került sor, és ez előtt egy héttel kézhez kapta a szakdolgozat két bírálójának – egyikük a konzulens volt – véleményét és minősítését, elégséges osztályzattal. 2003. április 10–én beadvánnyal fordult a KTI igazgatójához az eljárás miatt, mert véleménye szerint: „ … amennyiben valóban rosszirányú volt a dolgozatom, a konzulensemnek a javítás érdekében kötelezően tájékoztatni kellett volna, és itt nem szabad elfelejtkezni a kéthónapos intervallumról sem.” A KTI igazgatója május 14–i válaszában a panaszost tájékoztatta arról, hogy a beadványában írtakat a Szervezési és vezetési szak Szakbizottságával kivizsgálták, és nem láttak okot az oktató tevékenységének elmarasztalására. 

A jogszabályi háttér
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.)
A felsőoktatásról szóló 1993. évi LXXX. törvény (Ftv.) 

A vizsgálat megállapításai
Az Obtv. értelmében az állampolgári jogok országgyűlési biztosa az alkotmányos jogokkal összefüggő sérelmet vizsgálja az oktatási intézmények mint közszolgáltatók tevékenységében is. A teljesítmények értékelése azonban kizárólag az oktató joga, az értékelés felülvizsgálatára nincs hatásköre az országgyűlési biztosnak. A vizsgákra vonatkozó, jogszabályban vagy intézményi szabályzatban foglalt eljárási rendelkezések megtartását azonban vizsgálhatja, mert ezek adott esetben a tisztességes eljáráshoz való alkotmányos jog garanciáit jelentik.
A szakdolgozat elkészítésében a konzulensi segítség, közreműködés mértéke, milyensége nem eljárási kérdés, hanem az oktatás, az oktatói munka része. Ennek a minősítése az intézményi autonómia körébe tartozik. Nem a felsőoktatási intézményen kívüli szerv hatásköre ugyanis, hogy megítélje: mikor milyen segítséget, tanácsot, közbenső bírálatot kell adnia a konzulens oktatónak ahhoz, hogy egy konkrét esetben a szakdolgozat elérje a hallgató által remélt ötös értékelést. Az Ftv. a hallgatóknak és a hallgatói önkormányzatnak ad véleményezési jogot az oktatók munkáját illetően. (ld. Ftv. 32. § (3) bek. e) pont, 67. § (1) bek. h) pont) A panaszos konzulensének szóban forgó magatartását tehát nem vizsgáltam.
Ugyanakkor megállapítottam, hogy eljárási szabályt sértett az intézmény, amikor nem teljesítette a tanulmányi és vizsgaszabályzatban előírt azon kötelezettségét, amely szerint a szakdolgozat bírálói véleményeket legkésőbb a záróvizsga időpontja előtt 10 nappal a hallgató rendelkezésére kell bocsátani. (A hallgató április 9–én vizsgázott, az egyik bírálat március 31–i, a másik április 1–jei.) A panaszos a határidő betartásának elmaradását nem kifogásolta, azt az Obtv. 16. § (2) bekezdésében biztosított jogom alapján, hivatalból vizsgáltam.
Tekintettel arra, hogy a panaszban sérelmezett tevékenység vizsgálata nem tartozik hatáskörömbe, az eljárást megszüntetem. A panaszos azonban az Ftv.-ben szabályozott véleménynyilvánítási jogával élhet az egyetemi szabályzatban meghatározott módon. 

Budapest, 2004. június 30.

Takács Albert sk.