OBH   4646/2003 és a 4434/2003. 
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának összefoglaló jelentése
Előadó: Dr. Somosi György
Az eljárás megindítása:
	Az indítványozók a távbeszélő számlák összegét kifogásolták, amelyből jelentős volt az Internet-használattal összefüggő nemzetközi hívások díja.
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdése alapján a tulajdonhoz való jog sérelmének gyanúja miatt vizsgálatot indítottam.
	Eljárásom során megkerestem a Bakonytel Rt. ügyfélszolgálatát, valamint a Hírközlési Területi Hivatal Soproni Irodájának vezetőjét.
A megállapított tényállás:
OBH 4434/2003. számú ügy
	A várpalotai panaszos a Bakonytel Rt. számlázását, valamint a Hírközlési Területi Hivatal Soproni Iroda eljárását sérelmezte. Előadta, hogy a Bakonytel olyan nemzetközi hívásokért számolt fel díjat, amelyeket nem kezdeményezett.
	A beadványban idézett szolgáltatói válaszlevél (31946/2002B) szerint az internet használatakor olyan programok is letölthetők, vagy olyan programok is a gépre kerülhetnek, amelyekbe szerzőjük olyan funkciókat is beépíthet, amelyek képesek az aktuális kapcsolat bontására és egy új létrehozására. Az ilyen programokat azzal a szándékkal írták, hogy bontsák az aktuális telefonos (internetes) kapcsolatot és távhívást kezdeményezve külföldi szerverekre lépjenek be.  A szolgáltató arról tájékoztatta a panaszost, hogy a vizsgált esetben is ilyen jellegű hívások léptek fel. A műszaki és számlázási vizsgálatok eredménye is azt bizonyította, hogy a kifogásolt telefonszámokat a panaszos lakásából, illetve telefonkészülékéről hívták.
	A Hírközlési Területi Hivatal Soproni Irodájának 2002. szeptember 11-én kelt SP-3253-1/2002. számú határozata – fellebbezés hiányában - szeptember 27-én jogerőre emelkedett. A hírközlési hatóság megállapította, hogy a Bakonytel Rt. közcélú kapcsolt távbeszélő szolgáltatása számlázási rendszerének zártsága és helyessége, továbbá távbeszélő hálózatának zártsága megfelelő. A határozat szerint a vitatott nemzetközi hívásokat mindig az internetes bontás után néhány másodperccel kezdeményezték. A panaszos számítógépére olyan program került, amely a tulajdonos tudta nélkül észrevétlenül és gyorsan új kapcsolatot épít fel. Ez a program bármilyen anyag letöltése során átkerülhet a panaszos PC-jére. A vírus aktivizálódása során se a modem hangja, sem más jel nem utal arra, hogy új kapcsolat jött létre.
	A panaszos a számla összege mellett azt is sérelmezte, hogy a HTH Soproni Iroda fenti határozatát nem küldte meg a Fogyasztóvédelmi Főfelügyelőségnek. Az irodavezető 2003. július 8-án arról tájékoztatta a panaszost, hogy a tértivevényes ajánlott levélküldeményt a Fogyasztóvédelmi Főfelügyelőség képviselője 2002. szeptember 13-án átvette.
	A panaszos végül felvetette, hogy az internet szolgáltató írásos ajánlatában nem tüntette fel, hogy a telefonos csatlakozás díjáért fizetni kell.
OBH 4646/2003. számú ügy
	A panaszos számlareklamációjára adott válaszában a Matáv az alábbi tájékoztatást adta: az Internet-hálózaton való böngészés közben a felhasználó olyan helyre juthat, ahol továbblépési lehetőséget talál, amely elfogadásával a Web-lap üzemeltetője egy kis szoftvert tölt le észrevétlenül a felhasználó számítógépébe, amely a fennálló internet-kapcsolatot úgy bontja el, hogy erről semmiféle jelzést nem küld, és úgyszintén észrevétlenül a programba beágyazott nemzetközi hívást indítja el. A felhasználó a nemzetközi hívás által jut el a korábban felkínált és elfogadott Web-helyre. A későbbiek során az így elért Web-lap címe beíródhat az „Alapértelmezett hely” listájára, ezáltal az Internet-kapcsolat kezdeményezésekor ez a nemzetközi hívás indulhat el az internet-hívás helyett.
A szolgáltató többletszámlázásra utaló körülményt, műszaki hibát nem állapított meg a reklamált időszakban, ezért a 69. számlából függődíjként kezelt 15 191. Ft. megfizetésére hívta fel a panaszost.
	A Hírközlési Területi Hivatal Budapesti Iroda megállapította, hogy folyamatos Internet-használat közben történt a panaszolt hívás, az idegen használat kizárható. Az előfizetőnek adott válaszban az áll, hogy az EMSAT és nemzetközi hívás esetében egy adott Web-lap továbblépési lehetőséget kínál fel. Azt elfogadva észrevétlenül olyan fájl töltődik le, amely a fennálló internet-kapcsolatot bontva a felkínált lehetőség mögött lévő nemzetközi szám hívását kezdeményezi. A felhasználó csak azt tapasztalja, hogy a kívánt helyre elért, ott tovább böngészhet, letölthet, majd azt befejezve – számára észrevétlenül – visszajön az eredeti helyre. A folyamat többféleképpen végbemehet, egy esemény azonban mindenképpen közös: a felhasználó nem veszi észre (vagy legalábbis nem tudatosul benne az új kapcsolat létrehozása), nem hallja az új modemes felkapcsolódást. Az esetek egy részében a program mindenféle előzetes jelzés (rákérdezés, nyugtázás) nélkül letöltődik és elindul. A HIF által vizsgált hívások mintegy 90%-ában „rákérdez” a program a továbblépésre, amire igen vagy nem választ kell adni.  Ez a működés nem a távközlési hálózat működési rendellenessége, nem távközlési probléma, fel sem merülhet a vonallopás esete. (Ezen hívások működéséhez számítógépre van szükség.) A jelenség úgy is értelmezhető, mintha az előfizető nem az Internet-szolgáltató szerverére hívott volna, hanem közvetlenül egy külföldi szerverre. Az előfizető nem csak nem kíván ilyen kapcsolatot létesíteni, de többnyire nem is tud arról, hogy a számítógép a modemen keresztül nemzetközi hívást kezdeményezett.
	A szolgáltató újabb, a jóváírás iránti kérelmet elutasító levelét követően az előfizető bírósághoz fordult. Az eljárás a Pesti Központi Kerületi Bíróságon 12.P.22336/2002/5. szám alatt folyamatban van.
Az ügy jogszabályi háttere:
•	1959. évi IV. törvény a Polgári Törvénykönyvről
4. § (1) A polgári jogok gyakorlása és a kötelezettségek teljesítése során a felek a jóhiszeműség és a tisztesség követelményeinek megfelelően, kölcsönösen együttműködve kötelesek eljárni.
205. § (4) A felek a szerződés megkötésénél együttműködni kötelesek, és figyelemmel kell lenniük egymás jogos érdekeire. A szerződéskötést megelőzően is tájékoztatniuk kell egymást a megkötendő szerződést érintő minden lényeges körülményről.
•	1993. évi LIX. törvény az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról (Obtv.)
16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte, vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket - ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát - már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
29. § (2) e) E törvény alkalmazásában nem minősül hatóságnak a bíróság.
•	2001. évi XL. törvény a hírközlésről
84. § (1) A (hírközlési) hatóság az e törvény céljainak - különösen a 2. § c) pontjában foglaltak - érvényesítése érdekében piac-felügyeleti tevékenységet lát el.
(2) A hatóság piac-felügyeleti tevékenysége során figyelemmel kíséri a hírközlési piac működését, az arra vonatkozó jogszabályok megtartását, ezen belül vizsgálja különösen
d) a hírközlési szolgáltatások minőségét és az ezzel kapcsolatos panaszokat.
•	141/2002. (VI. 28.) Korm. rendelet az informatikai és hírközlési miniszter feladat- és hatásköréről
3. § (1) A miniszter a gazdasági élet szereplőinek és a felhasználók érdek-képviseleti szerveinek, továbbá a közigazgatási szerveknek a véleményét kikérve dolgozza ki és terjeszti a Kormány elé az információs társadalommal összefüggő egységes kormányzati stratégiát és az annak megvalósítására vonatkozó intézkedési tervet, valamint valamennyi, az ágazatot érintő szabályozást, egyidejűleg gondoskodik a civil társadalom szereplőinek tájékoztatásáról, véleményük, javaslataik megismeréséről.
4. § (2) A miniszter együttműködik az elektronikus demokrácia fejlesztése érdekében a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszterrel, valamint a többi érdekelt miniszterrel, továbbá a Központi Statisztikai Hivatal elnökével
a) az információs társadalommal kapcsolatos kormányzati tájékoztatási politika kialakításában,
b) az állampolgárok széles körű tájékoztatásában.
•	A hírközlés-politikáról szóló 1071/1998. (V.22.) Korm. határozat
1.1.4. Minden otthonból elfogadható áron elérhető legyen az internet
El kell érni, hogy Magyarország teljes területén a háztartások, intézmények és a vállalkozások univerzális szolgáltatásként mind a távbeszélő, mind az Internet-szolgáltatáshoz hozzáférjenek. Fő célkitűzés, hogy kb. 2002-ig az Internet elérhetősége azonos legyen a távbeszélő-szolgáltatás elérhetőségével. Az információs társadalom kialakulását gyorsító és támogató intézkedések között jelentős szerepet kell betöltenie annak, amely az Internet-szolgáltatások általánosan olcsó elérhetőségét biztosítja. Szükséges feltétel a helyi távbeszélődíjjal való Internet elérés országos biztosítása és az Internet-szolgáltatást terhelő állami elvonások (adó, vám) csökkentése.
Az érintett alkotmányos jogok:
•	A Magyar Köztársaság Alkotmánya
13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.
A vizsgálat megállapításai:
1. 	Az Országgyűlési Biztosok Hivatalába évről-évre számos olyan beadvány érkezik, amelyben az állampolgárok a távközlési szolgáltatók által követelt díj összegét sérelmezik. A panaszosok általában arra hivatkoznak, hogy ők nem hívták a hívásrészletezőkön szereplő emelt díjas, vagy külföldi számokat. A most vizsgált két eset sajátossága, hogy a vitatott összegek távbeszélő hálózaton keresztül történt Internet-használattal összefüggésben merültek fel.
	A konkrét ügyekben egyedi vizsgálat lefolytatására az Obtv. alapján nincs lehetőségem, mert az OBH 4434/2003. számú ügyben az indítványozó az első fokú hírközlési hatóság határozata ellen nem nyújtott be fellebbezést (jogorvoslati lehetőségét nem merítette ki), míg az OBH 4646/2003. számú ügyben peres eljárás van folyamatban. Mivel azonban a jelenség az internetezők széles körét érintheti, szükségesnek tartom a kérdés átfogó vizsgálatát.

2. 	A távközlési szolgáltató a távbeszélő hálózaton keresztül történő hívások díját – ideértve az Internet-szolgáltatás távbeszélő hálózaton keresztül történő elérésének díját is - a vele szerződéses kapcsolatban álló előfizetőtől követelheti. Tény ugyanakkor az is, hogy a vitatott összegeket eredményező hívások a szolgáltatók és a hírközlési hatóság által ismert módon, a nélkül jönnek létre, hogy a felhasználók számára tudatosulna az új kapcsolat felépülése.
 	A Ptk. 4. § (1) bekezdése a felek egymás közötti viszonyaiban követendő elveket szabályozza, azaz a jóhiszemű eljárás, a tisztességes eljárás, és a kölcsönös együttműködés elvét.
	A Ptk. a szerződés megkötésének szabályait tartalmazó XVIII. fejezetében külön is rögzíti az együttműködési kötelezettséget. (A felek a szerződés megkötésénél együttműködni kötelesek és figyelemmel kell lenniük egymás jogos érdekeire.) A Ptk. kommentár úgy fogalmaz, hogy a feleknek már a szerződés megkötése során - tehát a jogügylet létrejöttét megelőzően is - együtt kell működniük, s ezen belül is jelentős kötelezettségük a szerződést érintő lényeges körülmények tekintetében a megfelelő tájékoztatásadás.
	A felhasználók csak a telefonszámla összege miatt benyújtott számlareklamációt követően szerezhetnek tudomást arról, hogy a magas távbeszélő számla az internet-használattal függ össze. A megoldást ilyen esetben a nemzetközi híváskorlátozás szolgáltatás igénybevétele jelenti, amelynek megrendelésével az esetleges további magas számlák a jövőben elkerülhetők.
	Szükséges hangsúlyozni, hogy a felhasználók nem veszik észre, vagy nem tudatosul bennük a nemzetközi telefonhívás kezdeményezése.
	Az Internet-szolgáltatáshoz való széles körű hozzáférés elősegítése, valamint a szolgáltatás kedvező árának biztosítása – mint cél - mellett gondoskodni kell az Internet-használók érdekeinek védelméről. Erre tekintettel, a konkrét esetek ismeretében elvárható, hogy a szolgáltatók – az együttműködési (tájékoztatási) kötelezettség alapján – a szerződés megkötésekor kifejezetten hívják fel a felhasználók figyelmét a szolgáltatással összefüggő valamennyi lényeges körülményre, így a magas számlát eredményező nemzetközi hívások elindításának lehetőségére. A Bakonytel ügyfélszolgálatától azt a tájékoztatást kaptam, hogy saját internetes előfizetőiknek figyelemfelhívó levelet küldtek. Ez az eljárás más szolgáltatók számára is követendő az Internet-hozzáféréssel már rendelkező ügyfelek esetében.
3. 	Amennyiben a panaszos álláspontja szerint az Internet-szolgáltató tájékoztatása nem volt teljes körű, a Fogyasztóvédelmi Felügyelőség eljárását kezdeményezheti.
	A rendelkezésemre álló tértivevény-másolat azt tanúsítja, hogy a Fogyasztóvédelmi Főfelügyelőség a HTH Soproni Irodájának határozatát 2002. szeptember 13-án átvette. A tértivevényen olvasható a 3253-1 szám, ami a határozat száma. Meg kívánom jegyezni, hogy a 24/2001. (XII.22.) MeHVM rendelet 4. § (5) bekezdése alapján - a Hírközlési Területi Hivatal a minőség-felügyeleti eljárás eredményéről tájékoztatja a Fogyasztóvédelmi Főfelügyelőséget – a hírközlési hatóságnak csak tájékoztatási kötelezettsége van. Ez annyit jelent, hogy a határozatot meg kell küldeni a fogyasztóvédelmi szerv részére, annak esetleges megváltoztatására, vagy új eljárás elrendelésére azonban a másodfokú hírközlési hatóság – mint fellebbezést elbíráló szerv - jogosult. A jogorvoslathoz való jog sérelmét az jelentette volna, ha az első fokú hírközlési hatóság nem biztosított volna fellebbezési jogot a határozat ellen.
A határozat rendelkező része megfelelően tartalmazza a fellebbezés lehetőségéről való tájékoztatást; míg a Fogyasztóvédelmi Főfelügyelőség a panaszoshoz és a Bakonytel Rt-hez hasonlóan az értesítettek között szerepel. (OBH 4434/2003. számú ügy)
4. 	Bár az egyedi ügyekben hatáskör hiánya miatt nem folytathatok vizsgálatot, a hasonló esetek jövőbeni elkerülése érdekében felkérem az Informatikai és Hírközlési minisztert, hogy a szolgáltatók bevonásával tegyen intézkedést annak érdekében, hogy a leendő Internet-használók, illetve az Internet-hozzáféréssel már rendelkezők kapjanak megfelelő tájékoztatást a nemzetközi hívások modemen keresztül történő kezdeményezésének lehetőségéről.
Budapest, 2003. szeptember 18.
Lenkovics Barnabás