Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének
Jelentése
az OBH 4510/2003. számú ügyben

Előadó: dr. Harsányi Ágnes
A vizsgálat megindulása
Hivatalomhoz intézett beadványában a panaszos sérelmezte, hogy a helyi önkormányzati adóhatóság Bonnya településen a magánszemélyek kommunális adóját 2003 júliusától jelentős mértékben megemelte, valamint sérelmezte az adó összegét is, ami más a településen lakóhellyel és ott csak tartózkodási hellyel rendelkező személyek számára.

A megállapított tényállás
A tényállás tisztázása és a panaszos részletes tájékoztatása érdekében három alkalommal fordultam megkereséssel Bonnya, Fiad és Kisbárapáti körjegyzőjéhez, aki megkeresésemet nem teljesítette.
A beadvány mellékleteként megküldött, rendelkezésre álló iratok alapján azonban megállapítottam, hogy a körjegyző 2003. július 16–án kelt határozatával a panaszos 2003. évi adókötelezettségét 3000 Ft–ról 7500 Ft–ra módosította.

Az érintett alkotmányos jogok
A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
Jogállamiság elve és a jogbiztonsághoz való jog. 

A jogszabályi háttér
A helyi adókról szóló 1990. évi C. törvény
7. § c) Az önkormányzat adómegállapítási jogát korlátozza az, hogy az általa bevezetett adó mértékeként nem állapíthat meg többet az adómaximumnál.
26. § Az adó évi mértékének felső határa adótárgyanként (…) legfeljebb 12 000 Ft.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv. (Obtv.)
18. § (2) Az országgyűlési biztos bármely hatóságtól az általa lefolytatott eljárással, illetve az eljárás elmulasztásával kapcsolatban adatokat és felvilágosítást kérhet, továbbá a keletkezett iratokba betekinthet, annak megküldését, illetőleg, ha ez nem lehetséges róluk másolat készítését kérheti. (3) Az országgyűlési biztos az általa vizsgált ügy intézőjét vagy az eljárást folytató szerv bármely munkatársát meghallgathatja, továbbá az érintett szerv vezetőjét vagy felügyeleti szervének vezetőjét, valamint az annak lefolytatására a jogszabály által egyébként feljogosított szerv vezetőjét vizsgálat lefolytatására kérheti fel. (4) Az országgyűlési biztos az általa vizsgált ügyben bármely szervtől – ideértve az e törvény szerint hatóságnak nem minősülő szerveket is – vagy annak munkatársától írásbeli magyarázatot, nyilatkozatot, felvilágosítást vagy véleményt kérhet. (5) Az államtitok és a szolgálati titok az országgyűlési biztost az e §–ban szabályozott jogainak gyakorlásában nem akadályozhatja, de a titok megtartására vonatkozó rendelkezések rá nézve is kötelezőek. Az országgyűlési biztost a titoktartási kötelezettség tisztsége megszűnése után is terheli. (10) Ha az országgyűlési biztos a (2)–(4) bekezdésben foglalt jogosítványai alapján adatot (felvilágosítást, magyarázatot stb.) kér, a megkeresésnek – ha e törvény másként nem rendelkezik – a megkeresett szerv az országgyűlési biztos által megállapított határidőn belül, amely tizenöt napnál rövidebb nem lehet, köteles eleget tenni.
29. § (1) E törvény alkalmazásában – a (2) bekezdésben foglaltak kivételével – hatóság: a) a közigazgatási feladatot ellátó szerv; b) a közigazgatási jogkörben eljáró egyéb szerv e jogkörében; c) a fegyveres erők; d) a rendvédelmi szerv; e) a nemzetbiztonsági szolgálat; f) a nyomozó hatóság, ideértve az ügyészségi nyomozást végző ügyészségi szervet is; g) a helyi önkormányzat és a kisebbségi önkormányzat; h) a kötelező tagság alapján működő köztestület; i) a közjegyző; j) a megyei bírósági végrehajtó és az önálló bírósági végrehajtó.

A vizsgálat megállapításai
1. A helyi önkormányzat közfeladatai ellátásához a helyi adókról szóló 1990. évi C. törvény alapján, annak keretei között jogosult helyi adó kivetésére.
Az Alkotmánybíróság álláspontja szerint nem alkotmánysértő, ha az önkormányzat mentesíti az építményadó alól azokat, akik az ingatlant állandó bejelentéssel ténylegesen használják (722/B/1996. AB határozat). A 858/B/1997. AB határozat arra is rámutatott, hogy nem alkotmányellenes, ha azon ingatlanok adóalanyai, akik a birtokolt ingatlanukat lakás és munkahely céljára használják, kisebb mértékű adóterhet viselnek, mint az üdülésre használt ingatlanok adóalanyai.
Az Obtv. 16. § (1) bekezdése értelmében az országgyűlési biztos a hatóságok eljárása vagy mulasztása által okozott alkotmányos joggal összefüggő sérelem alapján járhat el.
Tekintettel arra, hogy a panaszos ténylegesen a helyi adókról szóló törvény, valamint helyi képviselő–testületi rendelet rendelkezéseit és nem a hatósági döntést kifogásolta az adóemeléssel, az adó mértékével kapcsolatban – hatásköröm hiánya miatt – vizsgálatot nem folytathattam.

2. Eljárásom során 2004. március 10–én, majd 2004. július 10–én kelt megkeresésemben tájékoztatást kértem az ügyben a körjegyzőtől, aki nem teljesítette megkeresésemet. Ez alapján a Somogy Megyei Közigazgatási Hivatal (a továbbiakban: Közigazgatási Hivatal) vezetőjének közreműködését kértem a körjegyző válaszadásának előmozdításához. A Közigazgatási Hivatal vezetője törvényességi ellenőrzési jogkörében a Bonnya Községi Önkormányzat 7/2003. (VI.14.) számú, a magánszemélyek kommunális adójáról szóló helyi önkormányzati rendeletet – az év közben megvalósított adóemelésre tekintettel – törvénysértőnek minősítette, és a rendelet felülvizsgálatát írta elő a képviselő–testület számára. A Közigazgatási Hivatal vezetője egyúttal arról tájékoztatott, hogy a körjegyző nyilatkozata szerint megkeresésemre 2004. július 20–án válaszolt. A 2004. december 23–án kelt, tértivevénnyel megküldött megkeresésemben további tájékoztatást kértem a körjegyzőtől, a törvényességi észrevétel alapján tett intézkedéseiről, a rendelet módosításának eredményéről, az adótúlfizetés beszámításának módjáról és a megkeresésemre adott válasz postai feladásának igazolásáról, azonban Hivatalomhoz válasz jelentésem megírásáig továbbra sem érkezett. A tértivevény tanúsága szerint a 2004. december 23–án kelt megkeresésemet a polgármesteri hivatal 2005. január 13–án átvette. Tekintettel arra, hogy az Obtv. 18. § (10) bekezdése szerint „Ha az országgyűlési biztos a (2)–(4) bekezdésben foglalt jogosítványai alapján adatot (felvilágosítást, magyarázatot stb.) kér, a megkeresésnek – ha e törvény másként nem rendelkezik – a megkeresett szerv az országgyűlési biztos által megállapított határidőn belül, amely tizenöt napnál rövidebb nem lehet, köteles eleget tenni.”, nem mellőzhettem a körjegyző mulasztásának értékelését.
Mivel háromszori megkeresésemre sem kaptam a körjegyzőtől tájékoztatást a válaszadási kötelezettsége ellenére, megállapítottam, hogy a körjegyző mulasztása sérti az országgyűlési biztosnak az Obtv. 18. §–ában biztosított vizsgálati jogosultságát, továbbá korlátozza az országgyűlési biztost alkotmányos feladatának ellátásában (Alkotmány 32/B. §). Ezáltal az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált jogállamiságból fakadó jogbiztonság követelményével összefüggésben alkotmányos visszásság keletkezett.

Kezdeményezés, ajánlás
Az Obtv. 21. §–ában biztosított jogkörömnél fogva kezdeményezem a körjegyzőnél, hogy az Obtv.-ben foglalt kötelezettségét teljesítve, megkereséseimnek a jövőben maradéktalanul tegyen eleget. 
Az Obtv. 20. §–a alapján ajánlom a Somogy Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjének, valamint Bonnya Község Képviselő–testületének, hogy – fegyelmi eljárás kezdeményezésének kilátásba helyezésével – ismételten és nyomatékosan szólítsa fel a körjegyzőt válaszadási kötelezettsége teljesítésének garanciális jelentőségére, illetve jelen ügyben annak pótlására.
Kérem címzetteket, hogy a kezdeményezésemmel és ajánlásommal kapcsolatos álláspontjaikról, megtett intézkedéseikről, az Obtv. hivatkozott rendelkezései értelmében 30 napon belül tájékoztassanak.

Budapest, 2005. április 28.

Takács Albert sk.